Dr. Szigeti Cecília PhD, egyetemi adjunktus, Széchenyi István Egyetem, Kautz Gyula Gazdaságtudományi Kar, Nemzetközi és Elméleti Gazdaságtan Tanszék (szigetic@sze.hu).
A tanulmány első része áttekintést ad a nemzetgazdasági elszámolási rendszer problémáiról és a velük kapcsolatos reformtörekvésekről, a kialakított alternatív mutatók köréről. A második részben négy mutató, az ökológiai lábnyom, a Boldog Bolygó Index, az Emberi Fejlődés Indexe és a Környezeti Teljesítmény Index alapján határozzuk meg Magyarország helyzetét és a fejlődés felvázolható útjait.
Nemzetgazdasági teljesítmény mérése
A nemzetgazdaság teljesítményének első ismert becslése Thomas Petty 1665-ös munkája volt. A mérési kísérletek és ezek nézőpontjai már a kezdetektől nagy változatosságot mutattak, Angliában az ipari, Franciaországban elsősorban a mezőgazdasági teljesítmény jelentette a mérések alapját.
A jelenkori, GDP-n alapuló mérési rendszer kialakulása az 1930-as években kezdődött, és ennek problémái már az első években nyilvánvalóvá váltak: 1931-ben kormányzati és magánszakértők egy csoportját hívták meg kongresszusi meghallgatásra, hogy választ adjanak a gazdasággal kapcsolatos alapvető kérdésekre. Kiderült, hogy nem tudtak: a legfrissebb adatok csak 1929-re vonatkoztak, és azok is hiányosak voltak. 1932-ben, a Hoover-adminisztráció utolsó évében, a szenátus a Kereskedelmi Minisztériumot kérte fel, hogy készítsen átfogó becslést a nemzeti jövedelemről. Nem sokkal ezután a minisztérium egy Simon Kuznets nevű fiatal közgazdászt bízott meg, hogy fejlessze ki a nemzeti elszámolások egységes rendszerét. Ez lett a prototípusa annak, amit ma GDPnek nevezünk. Simon Kuznetsnek komoly fenntartásai voltak az ő segítségével alkotott nemzetgazdasági elszámolási rendszerrel kapcsolatban. A kongresszusnak 1934-ben küldött legelső jelentésében már megpróbálta figyelmeztetni a nemzetet az új rendszer korlátaira. »Egy nemzet jólétére nemigen következtethetünk a nemzeti jövedelem fentiekben meghatározott mércéjéből« vonta le következtetését.(
) Elutasította a legtöbb gazdasági megfontolást irányító a priori fogalmi sémákat. Amint egy gazdaság nő, mondotta, nőnie kell a gazdaságot alkotó dolgoknak is. A közgazdászoknak egyre több és különböző dolog mérését kell megkísérelniük. 1962-re Kuznets a The New Republic című könyvében megírta, hogy a nemzeti elszámolások alapvető újragondolására van szükség. »Figyelemmel kell lenni a növekedés mennyisége és mineműsége közötti megkülönböztetésre, a költségek és hozamok közöttire, a rövid és hosszú távú megfontolásokra«, írta. »A nagyobb növekedés céljait konkrétan meg kell határozni, vagyis mi növekedjék és mi célból.«1
A GDP-mérőszám korlátaival foglalkozó nagyhatású Stiglitz SenFitoussi tanulmány2 óta az a vélemény, hogy a jelenlegi elszámolási rendszer fenntarthatatlan, már nemcsak az alternatív közgazdászok elméleteiben, kutatási eredményekben, hanem a gazdaságpolitikai döntéshozatalban is egyértelműen megjelenik. A Régiók Bizottságának véleménye szerint a GDP nem alkalmas arra, hogy pontosan mérje a társadalomnak azt a képességét, hogy mennyire tudja kezelni az éghajlatváltozás, a forráshatékonyság és az életminőség kérdését.
A változáshoz a társadalom állásfoglalása is szükséges, így fontos tény az is, hogy az EU állampolgárainak több mint kétharmada úgy véli, hogy a haladás mérésére társadalmi, környezetvédelmi és gazdasági mutatókat egyaránt figyelembe kellene venni, és csak alig egyhatoduk részesítené előnyben a főleg gazdasági merőszámokon alapuló értékelést egy 2008-ban végzett Eurobarométer-felmérés szerint. 2007-ben egy nemzetközi közvéleménykutatás is hasonló eredményeket hozott.3
REFORMOK ÚTJAI, ALTERNATÍV MUTATÓK
A változások iránti igény ma már nyilvánvaló, a reformok azonban jóval korábban, a huszadik század második felében kezdődtek, és három főbb irányban kerestek megoldásokat arra, hogy a nemzetgazdasági elszámolási rendszer hibáit hogyan lehetne korrigálni.
1. ábra: Reformtörekvések
![](http://www.polgariszemle.hu/app/data/img/445_01.gif)
A reformok első iránya a szatellit elszámolások rendszerének kialakítása, amely úgy tekinthető, mint a nemzeti elszámolások hatókörének kiterjesztése, mely az eredeti elszámolási rendszert érintetlenül hagyja. 1993ban az ENSZ statisztikai osztálya hosszas egyeztetések után kiadta az erről szóló kézikönyvét. Az Európai Bizottság 1994-ben meghatározta a főbb cselekvési irányvonalakat egy nemzeti számlákhoz kapcsolódó zöld nemzetgazdasági elszámolási keret (National Green Accounting Framework) kidolgozásához.4 Az integrált környezeti-gazdasági számlák rendszere (System of Integrated Environmental Economic Accounts, SEEA), amelyet az ENSZ, az Európai Bizottság, az IMF, az OECD és a Világbank közösen dolgoztak ki, az SNA szatellitrendszere. Közös keretbe foglalja a gazdasági és környezeti információkat a környezet által a gazdaságban játszott szerep, illetve a gazdaság által a környezetre gyakorolt hatás mérése érdekében. Mutatókat és leíró statisztikákat biztosít a politikai döntéshozók számára e kölcsönhatások figyelemmel kísérésére, és adatbázist nyújt a stratégiai tervezéshez és a szakpolitikai elemzéshez a fejlődés fenntarthatóbb útjainak azonosítása érdekében.5 A kezdeményezés, bár nagy előrelépést jelent, de mégsem teljes értékű megoldás, mert az alapvető hiányosságokat nem tudja kiküszöbölni.
A fejlesztések másik iránya egy új szemléletű, ... pénzügyi jellegű mutató kidolgozása.
A fejlesztések másik iránya egy új szemléletű, de alapvetően pénzügyi jellegű mutató kidolgozása. Itt a szatellit mutatókkal ellentétben nem a hagyományos elszámolási rendszer mellett jelennek meg az új mutatók, hanem beépülnek egy komplex mutatóba. Ezek közül az egyik legismertebbet, a Fenntartható Gazdasági Jólét Mutatóját (ISEW) Herman Daly és John Cobb fejlesztették ki. Az ISEW a kiindulópontnak tekintett lakossági fogyasztást különböző jólétet befolyásoló tételekkel korrigálja, így például pozitív tényezőként veszi számba a háztartási munka értékét, a tartós fogyasztási cikkek éves szolgáltatásainak értékét. Levonják az ingázás és az urbanizáció közvetlen költségét, a motorizált közlekedés baleseti költségét, valamint a természeti folyamatokba történő káros beavatkozások költségét is. A fenntartható gazdasági jólét mutatója rendkívül átfogó mérőszám, amely azonban számszerűsíthetősége szempontjából komoly hátrányként jelentkezik. A legtöbb országban ugyanis nem állnak rendelkezésre a számításhoz szükséges statisztikai adatok. A valódi fejlődés mutatója (GPI) a fenntartható gazdasági jólét (ISEW) egyik továbbfejlesztett változata. Egységes, átfogó szerkezetben tartalmazza mind a piaci, mind a nem piaci tevékenységek értékét, és a GDP-től eltérően hosszú távú szemléletet tükröz. A kiszámításával több országban próbálkoztak, de a nagy adatigény miatt ezek a kísérletek inkább egyedinek tekinthetők, szélesebb körű összemérésre nem adnak lehetőséget.6
Bár sok kritikát megfogalmazhatunk a pénzügyi alapú mutatókkal kapcsolatban, egy nagyon fontos előnyére érdemes odafigyelni: Ha különbségek vannak az egyes emberek termelési képességei között, és szükségleteik sem teljesen azonosak, akkor néhány kivételes esettől eltekintve
nem létezik olyan cserearány, ami mindenkit kielégíthetne, hiába tudja a társadalom megtermelni mindenki szükségleteit. A pénzbeli árak jelentősége az, hogy kiadagolják a szűkös jószágokat. Valójában minden jószág szűkös, amiből mindenkinek jut, az nem gazdasági jószág
A gazdasági javak árát általában pénzben fejezzük ki, de nem ez a lényeg, hanem az, hogy valamiről lemondunk cserébe. A pénz azért alkalmas ennek az elvnek a kifejezésére, mert minden további magyarázat nélkül világossá teszi, hogy ugyanezért a pénzért kielégíthetnénk valamilyen más kívánságunkat, vágyunkat is.7
A fejlődés harmadik iránya a nem pénzügyi szemléletű mutatók kidolgozása. Az előbbi csoporttól elsősorban abban térnek el, hogy a teljesítményt nem pénzben, hanem valamilyen más, összehasonlításra alkalmas mértékegységben fejezik ki. Hat új típusú kompozit indikátorról (HDI, GDI, HPI, EPI, CCPI, EFP) jó áttekintést ad a GKI Fenntartható Fejlődés Évkönyve.8
Az ENSZ Fejlesztési Programja (United Nations Development Programme UNDP) egy négy tagból álló indexcsaládot számít (HDI, IHDI, GII és a MPI)9. 2010-ben a mutatók átfogó reformja történt, ez megjelenik az átnevezésükben és tartalmi változásukban is. Mindegyik mutatóra jellemző, hogy bár a GDP-hez viszonyítva pontosabb képet ad egy ország jólétéről, de egyik mutató sem tartalmaz a természeti környezet állapotára vonatkozó közvetlen adatokat. Közülük a legismertebb az Emberi Fejlődés Indexe (HDI).
Emberi Fejlődés Indexe (HDI) Az átfogó, négy indikátorból és három dimenzióból álló összetett index Human Development Index (HDI) az egy főre jutó GNI értéke10, a születéskor várható élettartam, a kombinált bruttó beiskolázási arány és a felnőtt írni-olvasni tudás mérőszámának kombinációjával méri az egyes országok fejlettségének szintjét. Ha a társadalmi egyenlőtlenséggel korrigáljuk az index értékét, akkor megkapjuk az Inequality-adjusted Human Development Indexet, vagyis az IHDI-t. Ha egy társadalomban teljes az egyenlőség, akkor a HDI és az IHDI értéke megegyezik.11
Nemenkénti Egyenlőtlenségi Index (GII) A Gender Inequality Index (GII) az egészségügyi adatok (pl. gyermekágyi halálozás), a felhatalmazás (pl. nők aránya a politikai döntéshozásban) és a munkaerő-piaci adatok alapján számolja a nemek közötti egyenlőtlenséget.
Többdimenziós Szegénységi Index (MPI)12 Multidimensional Poverty Index (MPI). A HDI három dimenziója mentén (oktatás, egészségügy és jövedelem) mutatja be a szegények számát és a főbb jellemzőket. Ebben a mutatóban már elemeiben megjelenik a környezeti dimenzió, például az ivóvízellátáson keresztül.
Környezeti Teljesítmény Index (EPI) A Yale és a Columbia Egyetem kutatói hozták létre az EU kutatóival közösen az Environmental Performance Indexet (EPI), amely az ESI (Environmental Sustainability Index Környezetvédelmi Fenntarthatósági Index) örököse. A 2010-es index összesen 163 országot csoportosít 25 teljesítményindikátor alapján, amelyeket 10 kategóriába sorolnak, lefedve a környezetvédelmet, a közegészségügyet és az ökoszisztéma egészségét is. Az indikátorok közül a DALY Index (Disability-Adjusted Life Year Index Egészségkárosodással Korrigált Életévek Index) 25%-os súllyal szerepel. Ezen indikátorok mutatják meg, hogy a kormányok mennyire állnak közel ahhoz, hogy egy átfogó környezetvédelmi intézkedéscsomagot hozzanak létre.
Éghajlatvédelmi Teljesítmény Mutató (CCPI) A CCPI az egyik legújabb indikátor a nemzetközi éghajlat-politika hatékonyságának mérésére. Az index egységes szempontok alapján értékeli és hasonlítja össze 56 ország klímavédelmi teljesítményét, azokét, amelyek energiatermelésből származó szén-dioxid-kibocsátást több mint 90%-ért felelősek.
Ökológiai lábnyom (EFP) Az Ökológiai lábnyom (Ecological Footprint EFP) azt fejezi ki, hogy adott technológiai fejlettség mellett egy emberi társadalomnak milyen mennyiségű produktív földterületre van szüksége önmaga fenntartásához és a megtermelt hulladék elnyeléséhez. Mértékegysége a globális hektár/fő (gha). Az ökológiai lábnyom mutató az Európai Bizottság véleménye szerint, a szén-dioxid-lábnyommal együtt az a környezetvédelmi mutató, amely jó eséllyel tölthetné be egy átfogó környezeti mutatószám szerepét, de alkalmazási köre jelenleg korlátozott.13
Az ökológia lábnyom mutató részeként kiszámításra kerülhet a széndioxid-vagy karbonlábnyom, amely az ökológiai lábnyom több mint 50%-át jelenti. Hasonló szemléletű, bár más irányból fejlesztett mutató a vízlábnyom. A három lábnyommutatóból álló család harmonizációja az egyik legaktuálisabb feladat.14
Az ökológiai lábnyom mutatóval szemben megfogalmazott leggyakoribb kritika, hogy nem tartalmazza a szociális tényezőket és az emberek elégedettségét.
Boldog Bolygó Index (HPI) A New Economic Foundation (nef) által számított Happy Planet Index (HPI) mutató 3 tényezőt tartalmaz: várható élettartam, ökológiai lábnyom és elégedettség az élettel, vagyis az ökológiai lábnyom mutatót kiegészíti az emberek életminőségét meghatározó objektív és szubjektív faktorral.
Magyarország helyzete
Az alternatív mutatókat áttekintve megfogalmazódik az a kérdés, hogy létezik-e olyan ország, amelyik mindegyik mutató szerint élenjáró. Négy, koncepciójában jelentősen eltérő mutató (EFP, HPI, HDI, EPI) segítségével mutatja be az 1. táblázat Magyarország helyzetét a világátlaghoz és az adott mutató legkedvezőbb értékéhez képest. Minden oszlopban kiemelten szerepel az a négy ország, amely az adott számítási mód szerint a legkedvezőbb helyzetben van. Mindegyik országnál, amelyik valamely mutató szerint bekerült a top 4-be, megtalálható a többi mutató szerinti érték is. A tábzatban az értékelés megkönnyíté
sére szerepel a világátlag és Magyar
ország adata is.
1. táblázat: Az alternatív mutatók alapján élenjáró országok és Magyarország adatai15 16 17 18
![](http://www.polgariszemle.hu/app/data/img/445_02.gif)
Fenntartható ökológiai lálábnyoma jellemzően a gazdaságilag elmaradott országoknak van ...
Az ökológiai lábnyom mutató (EFP) esetén a cél az, hogy az ökológiai lábnyomunk ne legyen nagyobb, mint az eltartásunkhoz elegendő biológiai kapacitás. A biológiai kapacitás jelenleg a világátlagot vizsgálva 1,8 gha/fő, amelyet az egy főre eső ökológiai lábnyom meghalad (2,7 gha/fő). Fenntartható ökológiai lábnyoma jellemzően a gazdaságilag elmaradott országoknak van (például Afganisztán vagy Banglades). Magyarországon számított érték (3 gha/fő), amely a fejlett országokhoz képest kedvezőnek tekinthető, az elmúlt évek során kismértékben csökkent is.
2. ábra: Magyarország ökológiai lábnyoma és biológiai kapacitása (gha/fő)19
![](http://www.polgariszemle.hu/app/data/img/445_03.gif)
A követendő utat kijelöli E. O. Wilson, Az élet jövője című könyvében: A 20. század az exponenciálisan fejlődő tudomány és technika korszaka volt. A felszabadult művészeteket áthatotta az életerőtől duzzadó modernizmus, a világon feltartóztathatatlanul söpört végig az emberi jogok és a demokrácia eszméje, de egyúttal komor, sötét tónusúra festették a háborúk, genocídiumok és a totalitárius rendszerek zsarnokságai, amik már csak egy lépésre álltak a világuralomtól. Az emberiség nyakig merült ebbe a felfordulásba és egyúttal párhuzamosan megtizedelte természeti környezetét is, majd könnyed nemtörődömséggel a végletekig kiaknázta a bolygó nem megújuló erőforrásait (
) Az új évszázad beköszönte mintha kicsit felrázott volna minket ebből a delíriumos állapotból. Ma már talán megszabadultunk néhány ideológiai kötöttségtől, és képesek vagyunk lelassítani robogó szekerünket, mielőtt romba döntjük a bolygót. Itt az ideje rendbe tenni a Földet. Most kell átgondolnunk, mi szükséges ahhoz, hogy mindenki számára fenntartható és kielégítő életforma szülessen meg a beláthatatlan jövőben. Az évszázad nagy kérdése az, hogyan tudunk elmozdulni egy olyan kulturális állandóság irányába, amely mely mind az ember, mind a bioszféra számára a fenntarthatóság reményével kecsegtet.20
A HPI-mutató értékei 0 és 100 pont közötti értékeket vehetnek fel, ahol a magasabb értéket tartjuk kedvezőbbnek. A fejlett országok célul tűzték ki, hogy 2050-re elérjék a 87 pontot a HPI-skálán ami azt jelenti, hogy az egy főre eső ökolábnyomot 1,7 gha-ra csökkentik, 8 pontot érjenek el a 10-ből az életelégedettségi mutatón, és a várható élettartam 87 év legyen. Cél továbbá az is, hogy a kevésbé fejlett országokat segítsék abban, hogy ugyanezt az eredményt elérjék 2070-re. Az elképzelés a jelenlegi helyzetet nézve merésznek tűnik, pillanatnyilag a legmagasabb HPI Indexet elérő Costa Rica is több mint 10 ponttal lemarad a célként kitűzött értéktől. Magyarország elmaradása ezt a mutatót nézve számottevő a világátlagtól (143 országból a 90. helyen van), de érdekes az is, hogy a legboldogabb országok között egyetlen uniós tagállam sem található (a legmagasabb HPI Indexe az uniós tagállamok közül Hollandiának van, amivel 143 ország közül a 43.) Az elmaradás oka Magyarország esetén nyilvánvaló, alacsony az élettel való elégedettség (5,5 a maximális 10-ből).
A HDI-mutató értéke 0 és 1 között változhat, az a kedvező, ha egyhez közeli értéket kapunk. Magyarország a HDI alapján a világ átlagánál kedvezőbb helyzetben van, de a legmagasabb pontszámot elérő országoktól (Norvégia, Ausztrália, Új-Zéland, USA) kissé elmaradva.
Az EPI-mutató maximális értéke 100, és minél magasabb értéket érünk el, annál kedvezőbb. Magyarország a világ átlagánál jobb helyzetben van, de a legjobban teljesítő országoktól jelentősen elmaradva (Izland, Svájc, Costa Rica, Svédország). Az elmaradás okai a biodiverzitás, a klímaváltozás és a levegőszennyezettség helyzeténél keresendőek.
Ha ez egyes mutatók szerint élenjáró országokat az 1. táblázatban összehasonlítjuk, csak egy ponton találunk egyezést, Costa Rica a HPI-és az EPImutató alapján is a legkedvezőbb helyzetű országok közé tartozik.
Ha Magyarország helyzetét az összetett mutatók alapján értékelni szeretnénk, akkor megállapítható, hogy a HPI-mutató alapján nagyon kedvezőtlen helyzetben van, a világátlagtól és az elérendő céloktól egyaránt nagyon távol, az EFP-mutató alapján a világátlag közelében, de nem fenntartható kategóriában, az EPI-mutató szerint a világátlagnál kedvezőbb helyzetben, de erősen lemaradva a vezető országoktól, a HDI-mutató szerint a világ élvonalához közeli értéket ér el.
Az előbbiek alapján legnagyobb lemaradásunk a Boldog Bolygó Index élettel való elégedettségében van. Ha az okokat keresve összehasonlítjuk a legboldogabb ország, Costa Rica és Magyarország egy főre eső GDP-jét, azt láthatjuk, hogy ez az érték Magyarországon jelentősen magasabb, vagyis több pénzünk van, és mégis sokkal boldogtalanabbak vagyunk, mint egy kis közép-amerikai ország lakói. Úgy látszik, makroszinten is igaz a Dale Carnegie által megfogalmazott gondolat: Nem az a tény tesz boldoggá, hogy mid van, ki vagy, hol vagy, mit csinálsz csakis az, hogy mit gondolsz minderről.
1 C. CobbT. HalsteadJ. Rowe: Ha a GDP felmegy, miért megy Amerika lefelé? Kovász, 1997/1., 3047. o. www
2 J. E. StiglitzA. SenJ.P. Fitoussi: Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress. Issues Paper, 2008. www
3 A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a GDP-n innen és túl. A haladás mérése változó világunkban. 433 végleges, COM, Brüsszel, 20. 8. 2009. Közvetlen hivatkozás: Eurobarométer 295. különkiadás, 2008. március.
4 COM (1994) 670 iránymutatások az EU számára a környezeti mutatókról és a nemzeti zöld elszámolásokról. A környezeti és a gazdasági információs rendszerek integrálása.
5 COD 2010/0073 javaslat. Az Európai Parlament és Tanács rendelete az európai gazdaságikörnyezeti számlákról. EGK vonatkozású szöveg, COM/2010/0132 végleges.
6 Görbe AngélaNemcsicsné Zsóka Ágnes: A jólét mérése, avagy merre halad Magyarország. Kovász, II. évf./1., 1998. tavasz, 6175. o. www
7 Mérő László: Az érzelmek logikája. Tercium Kiadó, Budapest, 2010.
8 www
9 Az indexcsaládot és az ehhez kapcsolódó információkat a www oldalon éves és országonkénti bontásban is meg lehet találni.
10 A mutató számításakor a korábban alkalmazott GDP-ről áttértek a GNI (Bruttó Nemzeti Jövedelem) alapra.
11 www
12 A mutató korábbi neve: HPI (Human Powerty Index volt). A változtatás azért is célszerű volt, mert így ez a mutató egyértelműen megkülönböztethető a Boldog Bolygó Indextől (Happy Planet Index HPI)
13 A Bizottság közleménye , i. m.
14 One Planet Economy Network: Integrating Ecological Carbon and Water Footprint. 2011. www
20 Eredeti mű címe: The Future of Life. 2002. Magyar kiadás 2006-ban.
2 J. E. StiglitzA. SenJ.P. Fitoussi: Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress. Issues Paper, 2008. www
3 A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a GDP-n innen és túl. A haladás mérése változó világunkban. 433 végleges, COM, Brüsszel, 20. 8. 2009. Közvetlen hivatkozás: Eurobarométer 295. különkiadás, 2008. március.
4 COM (1994) 670 iránymutatások az EU számára a környezeti mutatókról és a nemzeti zöld elszámolásokról. A környezeti és a gazdasági információs rendszerek integrálása.
5 COD 2010/0073 javaslat. Az Európai Parlament és Tanács rendelete az európai gazdaságikörnyezeti számlákról. EGK vonatkozású szöveg, COM/2010/0132 végleges.
6 Görbe AngélaNemcsicsné Zsóka Ágnes: A jólét mérése, avagy merre halad Magyarország. Kovász, II. évf./1., 1998. tavasz, 6175. o. www
7 Mérő László: Az érzelmek logikája. Tercium Kiadó, Budapest, 2010.
8 www
9 Az indexcsaládot és az ehhez kapcsolódó információkat a www oldalon éves és országonkénti bontásban is meg lehet találni.
10 A mutató számításakor a korábban alkalmazott GDP-ről áttértek a GNI (Bruttó Nemzeti Jövedelem) alapra.
11 www
12 A mutató korábbi neve: HPI (Human Powerty Index volt). A változtatás azért is célszerű volt, mert így ez a mutató egyértelműen megkülönböztethető a Boldog Bolygó Indextől (Happy Planet Index HPI)
13 A Bizottság közleménye , i. m.
14 One Planet Economy Network: Integrating Ecological Carbon and Water Footprint. 2011. www
20 Eredeti mű címe: The Future of Life. 2002. Magyar kiadás 2006-ban.