Sokan képtelenségnek tartják, hogy immár a 19. század vége óta egy egyházi
ünnep jelenti a Magyar Köztársaság legfõbb nemzeti ünnepét. Rendre fölmerül,
hogy a jóval egységesebb közmegítélés alá esõ dátumot, március 15-ikét illene
erre a rangra emelni. A tömeges ellenérzés egyik oka, hogy egy vallási ünnep nem
igazán alkalmas arra, hogy a nemzet egységét szimbolizálja - bár a társadalom
jelentõs részének augusztus 20. nem jelent többet egy hosszított, kiengedõs
hétvégénél.
![](malacok.jpg)
Fotó: Vörös Szilárd
Augusztus 20-án az egész nap zajló fõvárosi programsorozaton a
Miniszterelnöki Hivatal tájékoztatása szerint több tízezren vettek részt, amit a
hivatal rendkívül nagy érdeklõdésnek titulált. Ám ha azt is számításba vesszük,
hogy például az aznapi 39. Debreceni Virágkarneválon legkevesebb 250 ezer ember
vett részt, akkor valószínûsíthetõ, hogy a magyar népesség túlnyomórészt a
bevált szabadidõs programokat preferálta, amit részben fémjelez az is, hogy jó
néhány üzletbõl rekeszszám vitték a vevõk a sört.
Szelíd szurkálások
A magyar államiság ünnepén pártpolitikusaink ismét megragadták az alkalmat
arra, hogy mély megosztottságukról biztosítsák a nagyérdemût, jóllehet mindenki
a Szent István-i szellemi örökség részesének tekinti magát. Orbán Viktor, a
Fidesz-MPSZ elnöke még az ünnep elõtt nyilvánvalóvá tette, hogy semmilyen
eseményen nem vesz részt a miniszterelnökkel közösen, és augusztus 20-án el is
utazott halaszthatatlan republikánus párti kapcsolatépítésre „körülbelül két
hétre” az USA-ba. A pártelnök a közszereplést rábízta Navracsics Tiborra, aki
egy balatonfüredi ünnepségen kifejtette, hogy „az állam feladata a
kibékíthetetlennek tûnõ ellentétek elsimítása, az, hogy megteremtse a béke és a
rend alapjait egy közösségen belül, függetlenül attól, hogy a közösség tagja a
baloldalhoz vagy a jobboldalhoz tartozik”. Békítõ szándék ide vagy oda, a
frakcióvezetõ azt is leszögezte, hogy az állam fennmaradni csak akkor tud, ha a
közjót szolgálja, és ha azok az emberek, akik a választópolgárok bizalmából az
államot irányítják, õszinteséggel, nem pedig hazugsággal szerzik meg az emberek
bizalmát.
István és a trükkök
Pálinkás József, az MTA elnöke Debrecenben szintén arról beszélt, hogy Szent
István Imre fiának címzett intelmeiben nincs szó trükkök százairól vagy
kampányfogásokról. Semjén Zsolt, a KDNP elnöke az ékesszólás terén mindenkit
lekörözött: „Szent István mûve egyfajta hármas oltár, a kereszténység, az
európaiság és a magyarságnak a hármas oltára, mely együtt biztosítja a nemzet
fennmaradását” - mondta szerdán Kalocsán.
A Szent István-i intelmekre utalt augusztus 20-ai nyilatkozatában Fodor Gábor,
az SZDSZ elnöke is, amikor leszögezte: az erõs ország toleráns és befogadó.
Fodor szorgalmazta a rendszeres bocsánatkérést a 68-as prágai tavasz
elfojtásában való magyar részvétel miatt is. Szerinte az unió tagjaként sem
szabad megfeledkezni a határon túli magyarokról, különösen a Vajdaságban és a
Kárpátalján élõkrõl, akik még nem tagjai az uniónak.
Gyurcsány Ferenc miniszterelnök ünnepi közszereplései összességében zavartalanok
voltak, eltekintve néhány rendzavarótól a Kossuth téri nyitóünnepségen. A
miniszterelnök szerda este ünnepi fogadást is tartott a Parlamentben; több száz
tanárral, gyári munkással és ápolónõvel együtt nézte meg az ünnepi tûzijátékot.
De mit ünneplünk?
Augusztus 20-a mindenek elõtt a magyar államiság ünnepe, amikor a
kereszténységet fölvevõ, államalapító Szent István királyra emlékezünk. Ezt a
napot eredetileg 1083-ban, I. István király szentté avatásakor Szent László
király nyilvánította ünneppé. Sokan paradoxonnak tartják, hogy egy egyházi
ünnepet igyekeztek - már a 19. század vége óta - a Magyar Köztársaság legfõbb
nemzeti ünnepévé emelni, és a kezdetektõl fölmerült, hogy a jóval egységesebb
közmegítélés alá esõ ünnepünket, március 15-ikét illene erre a rangra emelni.
Kovács Ákos etnográfus-történész szerint augusztus 20-ika nem világi természetû
ünnep, nem arra szolgál, hogy a nemzet egységét szimbolizálja. 1891-ben éles
parlamenti vita elõzte meg a dátum nemzeti ünneppé nyilvánítását, különösen hogy
a Szent Jobb-körmenet - amely 1860 óta volt katolikus ünnep - került az ünnep
fókuszába. A túlságosan egyházi vonatkozású ünnepbõl széles rétegek kiszorultak,
különösen protestáns részrõl volt nagy a felháborodás.
Játék a tûzzel
Populárisabb irányba való törekvésként 1903-tól tûzijáték, új kenyér ünnepe,
tisztavatás is kapcsolódott a jeles naphoz. Az új kenyér ünnepe egy kitalált
hagyomány volt, amelyet a Horthy-, majd a Rákosi-korszakban is felhasználtak. A
történész szerint a tûzijáték a középkori gondolkodást jelképezi, a négy õselem
találkozásából keletkezett misztikus jel. Intézményesen nagyjából 1900-tól
alkalmazták, és kezdettõl fogva hatalmi legitimációs célokat szolgált.
1949-tõl tulajdonképpen a sztálini alkotmányt ünnepeltük augusztus 20-án. Aztán
a Kádár-korszakban az ünnep hangsúlya megint az új kenyérre helyezõdött. A
rendszerváltáskor a parlamentben ismét lezajlott a régi vita: melyik legyen a
legnagyobb nemzeti ünnepünk. Ismét március 15-e és augusztus 20-a közül
választhattak, és megint augusztus 20-a mellett döntöttek. 1991-ben, a hivatalba
lépõ Antal-kormány idején az Országgyûlés ismét nemzeti, s egyben hivatalos
állami ünneppé nyilvánította augusztus 20-át. Kovács Ákos szerint nincs még egy
ország, ahol egy egyházi ünnepet transzponáltak volna át nemzeti
ünneppé. Ezúttal nem is egyetlen egyházi ünneprõl van szó: augusztus 20-hoz
szorosan kötõdik egy másik vallásos ünnep, az augusztus 15-i Nagyboldogasszony
napja, amikor „Magyarország patrónájának”, Máriának a mennybemenetelét ünnepli a
magyar katolikus egyház. A legenda szerint István király ezen a napon ajánlotta
az országot Mária, az Istenanya oltalmába. Ezt a felajánlást a katolikus egyház
ünnepi szentmisék keretében évenként megismétli. A sajátosan magyar
„Nagyboldogasszony” elnevezést egyébként a honfoglaló magyarok hitvilágából
eredeztetik.
Babba Mária
Újító kezdeményezésekben sincs hiány. A Balaton például különleges figyelmet
kapott idén, a táltosok kõdobálásától a magyar tenger körüli
rózsafüzér-zarándoklatig számos megmozdulásra sor került. Az Élõ rózsafüzér
keretében Balaton körüli imaláncra hívták össze a katolikus hívõket, hogy a
zarándokcsoportok „Isten kegyelmébe és a Szûzanya oltalmába” ajánlják a régió
lakosait. Szintén hagyományteremtõ célzattal, és Szûz Máriának felajánlva indult
autókonvojos Szeretet-út zarándoklat Dobogókõrõl Csíksomlyóba, „Babba Mária
földjére”. A laikus kezdeményezés célja, hogy az Istenanya fényét eljuttassák
minden teremtett lélekhez.