Az MSZP-ben talált pénznek tartják Orbán Viktor egy zárt körben elhangzott,
de nyilvánosságra került beszédét, sõt kampányt próbálnak rá építeni. A
Fideszben vállrándítással fogadták a kiszivárogtatást, mivel Orbán Viktor
ugyanezt a beszédet több helyütt, még a Népszabadság szerkesztõségében is
elmondta.
![](orban_uralkodik.jpg)
Fotó: Vörös Szilárd
Kéri László a Színház- és Filmmûvészeti Egyetemen (korábban fõiskolán) évek
óta oktatja többek között a televíziós mûsorvezetõket és szerkesztõ riportereket
politikai ismeretekre. Ebbõl az „istállóból” került ki a mai kereskedelmi
televíziósok fiatal generációja, így többek között Batiz András, Kolosi Péter,
Marsi Anikó, Máthé Krisztina és Jáksó László.
Kéri László politológus immáron tíz éve rendszeresen tart beszélgetõs,
borozgatós klubestéket a jelenlegi és volt diákjainak neves politikusok
társaságában. A „Kéri Klubban” már vendégeskedett Göncz Árpád, Medgyessy Péter
és Gyurcsány Ferenc is, legutóbb Orbán Viktor, akinek azt ígérték, hogy
kötetlenül beszélhet, mert e beszélgetésekrõl soha semmi nem kerül ki. Orbán,
aki Stumpf István politológussal érkezett, meglehetõsen kedélyesen beszélt
elképzeléseirõl, amirõl már másnap tudtak újságírók, de Kéri László kérésére
elálltak a közléstõl.
Ennek ellenére késõbb az Index hozott le részleteket Orbán beszédébõl, majd
késõbb még pontosabban, árnyalatokra is kitérve a Hírszerzõ hozta nyilvánosságra
a Fidesz elnökének elõadását.
Az újdonságot az jelentette, hogy a Fidesz elnöke a pártja korábbi általános és
homályos ígéretein túllépve, a helyzetértékelésen túl meglehetõsen konkrétan
vázolta a jövõre vonatkozó elképzeléseit. Érdekes, hogy Horn Gyulát dicsérte,
pragmatikus, taktikus és elõrelátó politikusnak nevezte, aki hatalmának legfõbb
pillérét az inaktívakra építette. Összekacsintott velük, például úgy, hogy nem
firtatta a kormány a rokkantnyugdíjasok jogosultságát.
Õ miniszterelnökként viszont az aktívakra támaszkodott, például a vállalkozókat
támogató Széchenyi-tervvel, vagy a családtámogatási rendszerrel, vagyis azokat
preferálta, akik dolgoztak és már volt némi vagyonuk. Meglátása szerint „a
jelenlegi miniszterelnök” azzal követett el hibát, hogy felrúgta a Horn
Gyula-szövetséget, de nem kötött újfajta szövetséget más társadalmi rétegekkel.
Ezt Orbán idióta („hülye, idióta, lássuk be”) magatartásnak minõsítette (amiért
késõbb egy újságcikkben részben bocsánatot kért, mondván, kicsit túlzó volt a
jelzõ).
A 2002-es vereség oka szerinte az volt, hogy hibás stratégiát követett a Fidesz.
Arra játszottak, hogy az általuk preferált aktív réteg legyõzi majd a baloldali
bázist, de ebben tévedtek. A jövõrõl szólva Orbán Viktor közölte: azzal számol,
hogy három választást nyernek zsinórban. Kormányzásának két szakasza lesz: az
elsõ két évben válságmenedzselés és megszorítások jönnek: „egyes csoportoknak
rossz lesz, sokaknak sok minden fog fájni”, de utána tízéves programjuk lesz.
Orbán Viktor nem akarja elvenni a 13. havi nyugdíjat, de befagyasztaná a
nyugdíjakat, és legfeljebb az infláció mértékének megfelelõen emelné. (Ezt
késõbb úgy pontosította a Fidesz, hogy a nyugdíjak megõriznék a reálértéküket.)
Szerinte neki azért lenne könnyebb dolga, mint Gyurcsány Ferencnek, mert
2006-ban az emberek nem hitték el, hogy megszorítások kellenek, most viszont
folyton ezt hallják a miniszterelnök szájából, ezért már elfogadnák a
megszorítások szükségességét.
Majdani kormányfõként továbbra is az aktívakra akar támaszkodni, a
vállalkozókra, a középrétegekre, az inaktívak közül pedig olyanokat emelne be,
akiket az állami szerepvállalással, az ingyenes felsõoktatással és az ingyenes
egészségüggyel meg tud tartani a márciusi népszavazáson igennel szavazók közül.
Csökkentené az önkormányzatok számát.
Beszélt arról, hogy a nagy állami beruházásokat újratárgyalná, mert biztos
abban, hogy sokkal olcsóbban is kivitelezhetõek ezek a beruházások. Példaként az
autópálya-építéseket és a 4-es metrót említette. Szerinte, ha az oroszokkal
szerzõdnek a 4-es metróra, akkor olcsóbban meg lehetett volna oldani.
A tõkét egyébként három helyrõl hozná az országba: Oroszországból, az arab
világból és mérsékelten Kínából, de szerinte „a politikai kapcsolatok más lapra
tartoznak, azokat alacsony szinten tartaná, de a tõkét behozná”.
Az MSZP és az SZDSZ azonnal „nekiesett” Orbánnak, mondván, hogy ez a
Fidesz-elnök õszödi beszéde. Úgy tudjuk, az MSZP-ben arra készülnek, hogy egy
negatív kampánysorozattal (mint annak idején a 2006-os kampány során Mikola
„szingli hordázó” és „húsz évre bebetonozzuk magunkat” elszólásaival)
megpróbálnak hasznot húzni a helyzetbõl. A közvélekedés az a kormánypártiak
között, hogy a nyugdíjasokat a nyugdíjbefagyasztás rémével, illetve az
Orbán-fóbiában szenvedõket a „12 évig kormányzunk!”-kal lehet megrémiszteni.
A Fideszben vállrándítással fogadták a kiszivárogtatást, mivel Orbán Viktor
ugyanezt a beszédet több helyütt, még a Népszabadság szerkesztõségében is
elmondta. Az elmúlt hetekben többször találkozott Orbán Viktor az üzleti élet
prominenseivel. Úgy tudjuk, hogy a közgazdászok pozitívan értékelik, hogy a
Fidesz nem készül osztogatásra, a reális problémákat ismeri, de azért azt
kritizálják, hogy úgy tûnik, a kiadási oldalhoz nem nagyon nyúlna hozzá a
Fidesz, csak a tipikus „politikusi játékot” folytatná: reálértéken befagyasztani
a kiadásokat, és az évi háromszázalékos növekedés mellett arányaiban
csökkennének az állami kiadások. Ez azonban azt jelenti, hogy a kiadási oldal
szerkezete változatlan maradna, illetve semmilyen értékválasztás nem, vagy csak
nagyon kis mértékben fejezõdik ki egy ilyen költségvetési politikában. Emellett
a Fidesz által ígért adócsökkentés forrása sem világos.