A meleg idõ beköszöntével nagyon erõs - és a lehetõ legkárosabb -
UVB-sugárzást jelzett a héten országszerte a meteorológiai szolgálat: a 10-es
skálán közel 8-as fokozatot. Magyarország és Csehország felett található a föld
második legnagyobb ózonlyuka, ajánlott tehát az óvatosság: bõrtípustól függõen
13 perc is elég lehet a leégéshez egy átlagos nyári napon.
![](napernyo.jpg)
A sokszor ismétlõdõ apróbb leégések pedig ugyanúgy bõrrákot okozhatnak,
mintha csak egyszer, de alaposan a napon felejtjük magunkat.
A bõrrák ma a leggyorsabban terjedő ráktípus a világon.
„Ha az árnyékod rövidebb, mint te, menekülj!” - így hangzik az Amerikai
Bõrgyógyászati Akadémia elsõ aranyszabálya. A környezetszennyezés és földünk
felmelegedése miatt évrõl évre egyre égetõbbnek érezzük a nap sugarait -
függetlenül attól, hogy a napsugárzás szervezetünkre számos elõnyös hatással is
bír, bár ezek lombárnyékos helyen is jól érvényesülnek.
Ma már kimondottan erõs, veszélyes mértékû ózonsugárzással számolhatunk. A nap
ibolyántúli sugarai közül az UVB-sugarak a veszélyesebbek: behatolnak a bõrbe,
és közvetlenül roncsolják a sejtmagok genetikai állományát. Nagy mennyiségben
ezek a sugarak a felelõsek a bõr fájdalmas gyulladásáért, leégéséért, valamint
a rosszindulatú bõrdaganatok kialakulásáért.
A hosszabb hullámhosszú UVA-sugarak sokáig csak jótékony tulajdonságaikról
voltak ismertek, de ma már tudjuk, hogy veszélyt jelentenek, hosszabb távon
károsítják a bõrt, és öregedéséért felelõsek. Az utóbbi idõk vizsgálatai
igazolták, hogy szerepet játszanak a bõrrák, elsõsorban a melanoma malignum
kifejlõdésében.
A megnövekedett sugárzás többek között gyengíti az immunrendszert, és elõsegíti
a szembántalmak (szürkehályog) kialakulását is.
Halál a bõrön
Ausztráliában már a fehér bõrszínt tekintik a szépség és az élet jelének. Nem
is csoda, hiszen világszerte az utóbbi években ugrásszerûen megnõtt a bõrrákos
betegek száma - a WHO jelentése szerint -, évente csaknem 10 százalékkal, azaz a
leggyorsabban
terjed az összes daganatfajták között!
A szakemberek már egyenesen bõrrákjárványról beszélnek: a bőrrák
világviszonylatban az összes daganatos megbetegedés 35-40 százalékát teszi ki.
Földünkön minden évben 2-3 millió nem festékes bõrrák és mintegy 130 ezer
rosszindulatú melanoma - a bõr pigmenttermelõ sejtjeibõl kiinduló rosszindulatú
daganat - fordul elõ.
A borús Nagy-Britanniában például húsz évvel ezelõtt alig adódott ilyen
megbetegedés, most évente 6000 új beteget regisztrálnak. Az USA-ban minden
ötödik, Ausztráliában minden második lakos betegszik meg élete során. A halálos
esetek legnagyobb számát pedig a legveszélyesebb rosszindulatú melanomák adják,
ami már a tüdõdaganat gyakoriságnövekedését is meghaladja.
Egy kutatás igazolta, hogy Magyarország és Csehország felett található a föld
második legnagyobb ózonlyuka. Mindennek ellenére a magyarok még mindig nem
veszik komolyan a veszélyt. „A melanoma agresszív, rosszindulatú betegség, amely
évente mintegy 700 ember halálát okozza hazánkban. Figyelmeztetõ jel, hogy
évekkel ezelõtt alig találtak rosszindulatú daganatot a kaposvári kórházban is,
most pedig rohamosan emelkedik a számuk. Ráadásul a betegek is egyre fiatalabbak
- fejtette ki a Heteknek dr. Battyáni Zita, a Kaposi Mór Oktató Kórház
bõrgyógyászatának osztályvezetõ fõorvosa. - A bõrdaganat lehet nem melanoma
eredetû, hámsejtekbõl kiinduló és melanoma eredetû, pigmentsejtes daganat. A
legveszélyesebb az utóbbi, de az elõbbi, fõként a basalsejtes carcinoma is
gyakori rosszindulatú bõrdaganat, ám ebben nem lehet meghalni.”
A melanoma a rendszeresen szoláriumozók között is jóval gyakoribb: sõt, nekik
nagyobb esélyük van a rákos megbetegedésre, mint azoknak, akik a természetes
napfényben süttetik magukat - állapítja meg egyre több rákkutató. Csak kevesen
tudják, hogy a mesterséges UV-sugárzás akár 15-ször is erõsebb lehet, mint a
sugárzó déli napé!
Hazánkban a melanomát illetõen évi 5-7 százalékos növekedés tapasztalható.
Tavaly már közel 2000 melanomás esetet regisztrált az Országos
Környezet-egészségügyi Intézet.
A korai stádiumban felismert kór gyógyítható, míg az elõrehaladott állapotban
felfedezett esetei gyakorlatilag kezelhetetlenek.
A minden emberen elõforduló anyajegyek - melyek nem betegségek, hanem önmagukban
jóindulatú bõrdaganatok - hirtelen megváltozhatnak, szemmel láthatóan
megnövekedhetnek, elváltozhat a színük, aszimetrikussá válhat a megjelenésük.
Ilyenkor azonnal bõrgyógyászhoz kell fordulni, mert felmerül a rosszindulatúság
veszélye. A kóros változást számos tényezõ, így mechanikai sérülés is
elõsegítheti. És persze a leégés: egy emberélet során 3-5 ilyen esemény már
aggasztó lehet.
A fõorvosnõ elmondta, hogy minél világosabb egy ember bõre, annál nagyobb
számban jelenhetnek meg, elsõsorban a korábbi leégések, valamit az örökletes
tényezõk miatt, a testén az anyajegyek, és annál nagyobb a kockázata a bõrrák
kialakulásának is. A túl sok napozás, a túl gyenge fényvédõ krémek használata, a
szoláriumozás és a gyakori leégés mind extra kockázatot jelentenek a melanoma
kialakulásának szempontjából. Fõként azok veszélyeztetettek, akik csak idõnként
élnek intenzíven a nap örömeivel. Tipikus tévhitek, hogy a napbarnított bõr
egészséges, hogy a barnaság véd a napsugárzás ellen, vagy hogy nem lehet leégni
felhõs idõben, vízben, üveg mögött vagy „csak” séta közben.
Mit tehetünk?
Ha tehetjük, 11 és 15 óra között ne menjünk napra, ugyanis ilyenkor az
árnyékban is nagyon erõs az UV-sugárzás. Ne feledjük: tökéletes fényvédõszer nem
létezik, csak olyan, ami erõsen lelassítja - de nem akadályozza meg - a leégés
folyamatát. Minél kevesebbet tartózkodjunk tehát tûzõ napon. Az embert ért
sugárzás mennyisége az élet során összeadódik: minél többször ég le valaki
gyermekként, annál nagyobb az esélye a felnõttkori melanomának. A kicsiket ezért
sokkal inkább óvni kell a napfénytõl, magasabb faktorszámú és speciális
fényvédõket kell használniuk, és a ruházatukra is jobban kell ügyelni (fejvédõ,
napszemüveg). Ám minden nyaralónak fokozottan vigyáznia kell, mert mind a
vízparton, mind a hegyekben erõsebb az UV-sugárzás. Külföldön már hosszú ujjú,
speciális anyagú fürdõtrikókban vagy pólókban fürdõznek az emberek.