Alain Lamassoure, Nicolas Sarkozy francia elnökjelölt tanácsadója az Európai
Unió minden eddiginél szorosabb együttműködését sürgette az új biztonsági
fenyegetésekkel szemben. Ehhez az európai újmilitarizmus hívei erősíteni akarják
a hadseregek mellett a titkosszolgálatokat is.
![](EU franz josef and solana.jpg)
Javier Solana és Franz Josef Jung német védelmi miniszter
Európa pacifizmusa céltévesztett, legalábbis egyre többen gondolják így.
Kifejező karikatúra jelent meg erről az European Voice brüsszeli hetilap
hasábjain. Bush elnök állig fegyverben, Putyin kezében méreggel - utalva ezzel a
Litvinyenko-féle és más gyanús halálesetekre -, az iráni és az észak-koreai
vezető atombombával veszik körül a békeangyalként olajágat lobogtató, az EU
soros elnöki tisztét betöltő német kancellárasszonyt. Jelenleg ugyan nem
fenyegeti nyílt ellenség az EU-t, de földrajzi határainál, a Balkánon és a
Közel-Keleten a politikai instabilitás olyan fokú, hogy bármikor kritikus
helyzet adódhat - véli Alain Lamassoure, a magyar származású francia
belügyminiszter, Nicolas Sarkozy tanácsadója, aki szerint Irán és Észak-Korea
törekvéseit figyelembe véve akár nukleáris konfliktusra is fel kell készülni.
Sajnálatos módon az unió eddig nem jeleskedett a nemzetközi válságok gyors és
hatékony kezelésében. Lamassoure konkrét javaslatokat is tett, és szerinte a
jövőben az olyan nemzetközi krízisek kirobbanásakor, mint a darfuri vagy a
szomáliai konfliktus, az EU nem maradhat passzív. Ilana Bet-El brüsszeli
politikai tanácsadó szerint az unió balkáni katonai szerepvállalása több
alkalommal is elhibázott volt. Boszniában és Koszovóban, 1991-ben és 1999-ben
egyaránt csak a harcok leállta után jelentek meg az EU békefenntartó katonái.
![](cartoon.jpg)
Merkel és a világ
Petar Pismestrovic karikatúrája. Forrás:
A franciák szerint tarthatatlan az, hogy az EU éppen a biztonságpolitikán
spórol. Míg Európa csupán a gazdasági teljesítményre koncentrál, és rábízza a
rendteremtő szerepet az Egyesült Államokra, addig az unió szomszédságában, a
Közel-Keleten és Oroszországban a szegénység ellenére is aktívan fegyverkeznek.
Az unió a hidegháború végével drasztikusan csökkentette hadi kiadásait, és 2001.
szeptember 11-e után sem változtatott ezen a tendencián. Mialatt az EU 27
tagállama 26,4 milliárd eurót költött védelmi projektekre, addig Washington 76
milliárd euróból 27 hadászati programot finanszírozott. Daniel Keohane, az EU
párizsi biztonsági intézményének kutatója is az aktívabb biztonságpolitika híve.
Szerinte az afganisztáni harci szerepvállalás jól megmutatta, hogy a biztonság
kérdésköre sokkal tágabb, mint azt eddig az unióban értelmezték. A madridi és a
londoni terrortámadások után az unió határain belül a terrorizmus elleni harcnak
a hasonló jellegű merényletek meghiúsítására kell irányulnia. Ebben a
titkosszolgálati eszközök használata, az adatgyűjtések és a megfigyelések
bizonyulnak a leghatékonyabb módszernek. Ezek az eszközök azonban sérthetik az
állampolgárok privát szféráját, folyamatos konfliktushelyzetet teremtve ezáltal
a jogvédő szervezetek és a titkosszolgálatok között.
Jelenleg az újonnan csatlakozott balti tagállamok közül leginkább Észtország
presszionálja az uniót, hogy demonstrálja erejét Oroszország és Putyin elnök
egyre arrogánsabb fellépésével szemben. Maart Laar észt ex-miniszterelnök
szerint az energiafegyver Putyin elnököt erőssé, magabiztossá és arrogánssá
tette az EU-val szemben. Laar szerint az oroszokat nem lehet politikai
engedményekkel és csupán diplomáciai úton megregulázni. Laar nem fukarkodott
Putyin kritikájával, és az orosz elnököt Adolf Hitlerhez hasonlította, aki
1938-ban Münchenben a béke híveként hitette el Neville Chamberlain brit
miniszterelnököt. Laar Churchill szavait idézte, miszerint Oroszország csak az
erőből ért. Ennek ellenére a Nyugat oroszországi politikája inkább az
együttműködésre, mint erődemonstrációra épül, és Javier Solana, az unió
biztonságpolitikai vezetője Putyin orosz elnökkel közös oroszországi
békefenntartó kontingensekről folytat tárgyalásokat.