"Jó napot kívánok! Jegyeket, bérleteket ellenőrzésre!" - a jól ismert felszólítást már a Combino első útján nekiszegezték az ellenőrök az utasoknak, akik többnyire Demszky Gábor és a BKV meghívásából utaztak a járaton. Ekkor még mindenki azt hitte, hogy az óriáshernyóval bármikor zavartalanul eljuthat A-ból B-be. Mára viszont bebizonyosodott, hogy aki e villamoson lyukasztja ki a jegyét, lehet, hogy kisebb kalandtúrát kap cserébe. A sorozatos meghibásodások miatt a német járműveket a főpolgármester kérésére még a forgalomból is kivonták a hét elején.
![](vilinger.jpg)
Fotó: Somorjai László
A Combinók kálváriája nem új keletű. A világ leghosszabb villamosai körül már
„fogantatásuk” pillanataiban, a 2003-as villamostender idején is jócskán akadt
botrány. Amikor a sárga óriáshernyók még csak a jövő távoli víziói voltak, a
magyar sajtó azon „értetlenkedett”, hogy a főváros miért pont a legdrágább
ajánlatot tevő Siemens céget hozta ki nyertesnek a villamostenderen. A költői
kérdésre akkor se kaphattunk választ, mivel a városvezetés „titokban tartott
értékelési szempontok” alapján döntött a német cég villamosai mellett. Így a
villamoscserére szánt 1997-es összeget 3,4 milliárdról először tizenkettő, majd
negyvenegy milliárd forintra srófolták. A „sikeres” pályáztatás után gyorsan
kiderült azonban, hogy a „titokban tartott értékelési szempontokat” azért
szerencsés lett volna legalább néhány külsős szakemberrel is megosztani. A
tendernyertes villamos ugyanis olyan konstrukcióhibáktól szenvedett, amely miatt
még a gyártást is le kellett állítani. Példának okáért több európai városban is
megrepedezett a kasznija. Az apró gikszer a fővárost szerződésmódosításra
kényszerítette, és az eredetileg alumíniumszerkezetű szerelvények helyett
acélkasznis kocsikat rendelt a Siemenstől.
![](vitezy_david.jpg)
Vitézy Dávid
De fátylat a múltra, és ugorjunk 2006 márciusára, amikor is a bécsi
szerelőüzemből megérkezett az első Combino Budapestre. A ferencvárosi
pályaudvarról a kocsiszínbe húzták, és néhány nap pihenés után, április elsején
„kiállították” a Moszkva térre. A nagyközönség először itt találkozhatott a
világ leghosszabb villamosával. A Siemens-villamos körül nagy volt a felhajtás:
a megasztárok dallal, a jelenlevő politikusok pedig szóvirágokkal köszöntötték.
Az országgyűlési választások finisében „kampányvillamossá” vált. Demszky Gábor
mellett Kóka János és Horváth Csaba második kerületi MSZP-s képviselőjelölt is
méltatta a sárga csodát.
A Siemens eredetileg tesztelni szerette volna a prototípust, de a megrendelő
nyomására ez elmaradt, így a gyártószalagról nem a nyúzóközpontba, hanem egyből
hozzánk érkezett az első modell, tudtuk meg Vitézy Dávidtól. A Városi és
Elővárosi Közlekedési Egyesület szóvivője szerint a Combinókat gyakorlatilag a
budapestieken tesztelik, ilyen típusú villamosok ugyanis sehol a világon
nincsenek. A hatósági engedély feltétele viszont az, hogy hatezer kilométert
tegyenek vele utasok nélkül.
Új villamosnak új peron dukál. Április közepén megkezdődött a nagykörúti
villamosvonal felújítása. Az alacsonypadlós Combinóknak új megállókat építettek,
ami könnyebbé teszi a mozgáskorlátozottak és a babakocsis kismamák közlekedését
is. A 3,4 milliárd forintos beruházás során öt körúti állomást kiszélesítettek,
a vágányokat korszerűsítették, a felsővezetékeket lecserélték. A kivitelezőket
sürgette az idő, mindössze ötvenhárom napjuk volt a peronok korszerűsítésére és
az új infrastruktúra kialakítására, mivel június 10-én megkezdődött a 2-es metró
rekonstrukciója is. Ez a néhány hét azonban kevésnek bizonyult, és a BKV a
legkevésbé látványos munkálatokat nemes egyszerűséggel kihagyta, így maradt el a
tartósodronyok cseréje, melyeknek elvileg az új felsővezetékeket kellett volna
tartaniuk. Az elmulasztott munkákat nem sokáig lehetett a szőnyeg alá söpörni,
mivel a megújult körúti villamosvonalon egyből jelentkeztek a problémák. A
korábbinál háromszor nehezebb vezetékrendszert a tartósodronyok nem bírták el, a
huzalok a kelleténél jobban belógtak a pályára, a felfüggesztések kiengedtek, a
régi villamosok áramszedői pedig egymás után adták meg magukat, és széttörve
lógtak a kábeleken. A nagykörúti felújítás óta eddig összesen tizenhat
alkalommal kényszerültek az utasok pótlóbuszra szállni a felsővezeték
meghibásodása miatt. A BKV a sorozatos műszaki hibák miatt a régi áramszedőket
és a „gyorsan száguldó” villamosvezetőket hibáztatta, Demszky Gábor pedig
vizsgálatot rendelt el.
A botrány július 15-én, a Margit híd villanyoszlopainak kidőlésekor tetőzött. A
két oszlop akkor mondta fel a szolgálatot, amikor a korábban kimaradt
keresztsodronyokat akarták kicserélni rajtuk. A villámgyorsra tervezett
tartósodronycsere előtt viszont elfeledkezetek a huszonnyolc éves oszlopokon
korrózióvédelmi és statikai vizsgálatot végezni, így az oszlopok dominóként
zuhantak a hídra. Az utasok néhány napra újból a pótlóbuszokra kényszerültek.
![](villamos4189oszlop.jpg)
A felsővezeték-szakadások nem tettek jót a főpolgármester és a BKV-vezér
kapcsolatának sem. A meghibásodások kapcsán Demszky Gábor először „csak” Aba
Botond harmincmilliós prémiumának lefaragását helyezte kilátásba, majd többször
is kijelentette, hogy a BKV vezérigazgatójával együtt a cég egész menedzsmentjét
leváltaná. Czuk Dóra, a főpolgármesteri hivatal sajtófőnöke kérdésünkre
elmondta, hogy a nagykörúti műszaki zavarok felelőseit csak a főváros által
elrendelt külső szakértői vizsgálat befejezése után tudják majd megállapítani. A
BKV vezetése szintén erre a jelentésre vár, hogy pontosan meg tudják nevezni,
kit is terhel a felelősség. Vitézy Dávid szerint a közlekedési vállalat ott
követte el a legnagyobb hibát, hogy a felújítás során nem alkalmazott
generálkivitelezőt, aki összefogta volna az alvállalkozókat, hanem mindenki azt
csinálta, ami eszébe jutott.
Üzemzavar ide, üzemzavar oda, július elsején útnak indult az első Combino,
fedélzetén Aba Botonddal, a Demszky családdal, számtalan újságíróval, valamint
néhány lelkes BKV-ellenőrrel, akik könyörtelenül követelték a jegyeket és a
bérleteket, amíg a főpolgármester a BKV utasítását felülbírálva le nem
szállíttatta őket. A közlekedési vállalat az új villamosok üzembe állításától
várta a felsővezeték-szakadások megszűnését, ehelyett azonban újabb problémával
kellett szembenéznie: az óriáshernyók előszeretettel lerobbannak. A Combinók
„fekete hétvégéje” július utolsó szombatján kezdődött, amikor is a Széna téren
leállt egy szerelvény, és onnan a szervizbe kellett vontatni. Másnap műszaki
hiba miatt öt-hét percre állította meg a forgalmat egy másik Combino, ennek a
vezérlési rendszerét kellett újraindítani. Hétfőn pedig a Blaha Lujza téren
kellett leszállítani az utasokat az egyik ajtó meghibásodása miatt. Demszky
Gábornál ekkor telt be a pohár, és elrendelte az új csodajárgányok kivonását a
forgalomból mindaddig, amíg a Siemens szakemberei föl nem tárják, és meg nem
szüntetik a hibákat.
Ám a Combinók nemcsak kisebb-nagyobb üzemzavaroktól szenvednek, hanem
légkondicionáló híján meg is lehet sülni bennük. Ezt felismerve Katona Kálmán,
az MDF főpolgármester-jelöltje emlékeztetett rá, hogy a vonatkozó rendeletek
szerint még a lábasjószágokat is csak öt és harminc fok közötti hőmérsékleten
lehet szállítani. Márpedig ő negyvenegy fokot mért a bűnös villamoson. A Siemens
természetesen kész utólag beszerelni azokat a légkondicionáló berendezéseket,
melyeket a városvezetés a megrendeléskor indokolatlannak tartott a sűrű megállók
miatt.
A tervek szerint az év végére már huszonnégy Combino áll majd forgalomba, és
jövőre mind a negyvenet útnak indítják. Az ötvennégy méteres, egylégterű
járművek darabonként nyolcszázhúszmillió forintjába kerültek a BKV-nak.