Van olyan kórház Magyarországon, ahol jelenleg minden nőgyógyász önkéntes
segítői státusban dolgozik. Az eset jól jelzi az egészségügyben előállt
tarthatatlan helyzetet, amely a színlelt szerződések megszüntetésével állhat elő
- hangzott el a parlament egészségügyi bizottságának szerdai ülésén. Az állami
hivatalok és a média mellett ugyanis az egészségügyet érintette leginkább az a
kormányintézkedés, mely szerint július 1-jéig fel kell számolni a színlelt
szerződéseket - magyarul a szakember- és forráshiány szülte
kényszervállalkozásokat.
![](szinleltszerzode.jpg)
A kormányzat az APEH és a munkafelügyeletek segítségével akarja
szabálykövetőbb magatartásra rábírni a közalkalmazotti szférát, amelynek szinte
minden területén - a minisztériumokig bezárólag - jellemző a munka kiszervezése
közalkalmazottiból vállalkozóiba.
A szakbizottsági ülésen ugyanakkor elhangzott: az egészségügy annyira sajátos
ágazat, hogy speciális munkajogi szabályozást igényel. Egy színházat be lehet
zárni, de egy kórháznak akkor is működnie kell, ha csak egy orvos marad benne. A
hatályos törvények együttesen alkalmazhatatlanok az egészségügyben, hiszen az
általános orvoshiány miatt az ügyeleti rendszert a tisztán közalkalmazotti
foglalkoztatási rendszerben összeomlás fenyegeti, mivel csak a törvényes
munkaidőt megsértve lesznek képesek a kórházak a folyamatos betegellátást
biztosítani. Ezért az ügyeleti munkavégzést - amelynek minden perce munkaidőnek
számít az LB 2004-es határozata szerint - ki kellene vonni az általános
munkajogi és törvényi szabályozás alól. A szakbizottság javaslata szerint
azonnali jogszabály-módosításokra van szükség. Egyrészt a munkafelügyeleteknek
készült irányelvbe azonnal és egyértelműen be kell iktatni a szabad foglalkozású
és a közreműködő vállalkozói orvosi tevékenység fogalmát. Másrészt a sürgősségi
ügyeleti tevékenységben a munkajog, a járulék és az adójog területén egyaránt
érvényesíteni kell a sajátos munkaköri szempontokat.
A szakemberek legalább fél éves átállási időt kértek, s mint elhangzott: a
kórházakkal vállalkozási szerződésben álló orvosok adózása akkora költségvetési
lyukat okoz, amin egy levegőmolekula még épp átfér, de egy vízmolekula már
semmiképp. Információink szerint a most megszüntetett kiskapu eddig azt
jelentette, hogy a kórházak legnagyobb kiadását jelentő bérköltségeket
lefaraghatták úgy, hogy egyes szakorvosok vállalkozókként dolgozhattak, ami
annyival jelentett nekik többet, amennyit le bírtak írni az adójukból. Golub
Ivánnak, a Magyar Kórházszövetség elnökének elmondása szerint a vállalkozások
felszámolásával várhatóan 30-35%-kal csökkennek a keresetek, a kórházak
bérkiadása viszont 50 százalékkal nő. Számításaik szerint egy nagyobb megyei
kórházban a váltás 500 millió és 1 milliárd forint közötti költségnövekedést
idéz elő.
Éger István, a Magyar Orvosi Kamara elnöke lapunknak elmondta, hogy a kialakult
helyzet több éves folyamat és nemtörődömség eredménye, amiben a kormány is
hibás, ráadásul a tapasztalat szerint ezek a szerződések nem is színleltek, csak
most annak tekintik őket. Kényszerből jöttek létre, többek között azért, mert a
doktorok képtelenek megélni a közalkalmazotti bérük nettójából. „Az is megoldás
lehet, ahogy Szekszárdon tették - hangsúlyozta az elnök -, ahol ügyvédeket
hívtak, és átalakították a szerződéseket, vállalva azt, hogyha ellenőrzés lesz,
a bíróságon folytatják.” Éger szerint a hosszú távú megoldást a kötelező
pihenőidő és a vezérelt munkaidő-szervezés bevezetése jelentheti, de plusz
források bevonása nélkül ez sem fog menni.
![](eger.jpg)
Éger István
Egy lapunknak nyilatkozó traumatológiai sebész elmondta: éveken át
rendszeresen előfordult, hogy teljes hétvégi ügyeletet követően állt hétfőn
reggel munkába. Golub Iván szerint az egészségügyben a területi ellátás, illetve
a heti hatvan óra hivatalos munkaidő kényszerítette rá a kórházakat arra, hogy
egyéb foglalkoztatási formákat (vállalkozóként, közreműködőként) használva
alkalmazzák az orvosokat. Mostantól az a gyakorlat, miszerint egy szakorvos
ugyanabban a kórházban 8-16 óráig közalkalmazottként, majd reggel 8 óráig
ügyeletben vállalkozóként látja el a feladatát, törvényellenes, és színlelt
szerződésnek számít; elsősorban a munkaidőszabályok kijátszása miatt.
Az MKSZ felmérése szerint az orvosok 12,5 százaléka megbízásos jogviszonyban
gyógyít, a többiek alkalmazottak, akik részben megbízásos módszerrel is
dolgozhattak. A jelenlegi orvoshiány 2500 fő, leginkább altatóorvosokból és
radiológusokból van hiány. Ezúttal főként vidéken sérülhet a betegellátás, ahol
a fővárosinál rosszabb a helyzet, így nagyobb az orvoshiány is. Az ország több
pontján nem írták alá az orvosok az új megállapodásokat, így például
Zalaegerszegen, ahol a kórház 20, míg az orvosok 47 alá nem írt szerződésről
tudnak. Ez főként a „műtétes” szakmákat és a radiológiát érinti, ezért
rendkívüli ellátási-munkaszervezési intézkedéseket tettek a megyei kórházban.
A foglalkoztatás formájától függetlenül egész Európa orvoshiánnyal küzd, s a
munkaidő-szabályozás és az egészségügyi ellátás összehangolását egyelőre sehol
nem képesek megoldani.