A világ nagyvárosai a megnövekedett közlekedés miatt ma átlagosan
harmincszor zajosabbak, mint a második világháború előtt. Ugyan a személy- és
tehergépkocsik által keltett zaj körülbelül háromnegyedével lett kisebb az
elmúlt 30 évben, csakhogy az óriási forgalom miatt nem csökkent, hanem nőtt az
emberekre zúduló zajterhelés mértéke.
![](dugo1.jpg)
Magyarországon kétmillióan élnek zajszennyezett térségben, és a zajok
nyolcvan százalékáért a közlekedés a felelős. A hazai autóállomány, főleg a
teherautók sokkal hangosabbak a nyugati országokban közlekedő járműveknél. A
nagyvárosokban az állandósult dugók miatt a zajcsúcs már nem nő, csak a magas
zajszint időtartama emelkedik. Míg a '70-es években a 8-tól 18 óráig terjedő
csúcsforgalmi időszak volt a kiugróan zajos, napjainkban az éjszakák is egyre
elviselhetetlenebbek, nyugodt alvás pedig nem képzelhető el 20-30 decibeles
zajszint fölött. A hazai lakosság egytizede, azaz egymillió ember valamilyen
szinten nagyothalló. Ezen nem is lehet csodálkozni, hiszen fővárosunk Szófia és
Barcelona mellett a leglármásabb Európában. Ahol nehézgépjárművek járnak, ott
nemcsak zaj-, hanem rezgésártalomról is beszélünk. Ebben az esetben hiábavaló a
füldugó használata: a lármát - a hanggal együttjáró rezgések miatt - az egész
szervezet megsínyli.
![](dugo7.jpg)
Egy kis hangtan
Szakértők szerint tökéletes csend - vagyis nulla decibeles szint -
természetes körülmények között nem létezik. Az erdő csendje körülbelül 20
decibel, egy átlagos lakószoba zaja pedig 40. Egy iroda 60-65, a közepes közúti
forgalom pedig 85 decibeles hangerővel jár. A légkalapács 100 körüli, az
utasszállító repülőgépek rajtja pedig 125 decibel körüli terhelést ró
szervezetünkre. 140 decibelnél van a fájdalomküszöbünk, ilyen erősségű zajból
már egyszeri behatás is hallássérülést okozhat.
Az emberi füllel érzékelhető legkisebb hangnyomás a hallásküszöb. A hallható
hangok felső határa körülbelül az a hangnyomás, amely már fájdalmat okoz, ez a
fájdalomküszöb. A két küszöbérték közötti hangerősség-tartomány 12
nagyságrendnyi, azaz a leghalkabb, még éppen hallható hangnál a leghangosabb 10
billiószor erősebb!
Következmények
A zajszennyezés káros hatásai sajnos nemcsak akkor jelentkeznek, ha valaki
erős hanghatásoknak teszi ki magát, hanem akkor is, ha tartósan olyan
környezetben él, ahol a zajszint magasabb a megengedettnél. Ez a határérték
nappal 55, éjjel pedig 45 decibel. A huzamosabb zajterhelés azért veszélyes,
mert a halláscsökkenés mindig 4-6000 hertz tájékán, a magas hangoknál kezd
kialakulni, ami a beszédértést nem befolyásolja, tehát megvan rá az esély, hogy
az ember észre sem veszi a halláskárosodás folyamatát.
A zajártalom okozta süketülés visszafordíthatatlan folyamat, sem gyógyszerrel,
sem műtéti úton nem gyógyítható! Az időskori halláskárosodás hátterében sok
szakorvos szerint nem a meghosszabbodott átlagéletkor, hanem az egész életen át
elviselt zajszenny áll. Más oldalról megközelítve: a zajszennyezés akár
nyolc-tíz évvel is megrövidítheti az ember életét. Tartós zajártalom
következtében idegrendszeri bántalmak, csökkent koncentrálóképesség,
megnövekedett reakcióidő, állandó fáradtság, alvási zavarok, magas vérnyomás és
emésztési zavarok alakulhatnak ki.