Elméletben pályázatok és hitelkonstrukciók sokasága áll a kisvállalkozások rendelkezésére versenyképességük növelése érdekében, gyakorlatilag azonban úgy tűnt: mindez nem igazán érte el célját, mivel a célzott réteg nem hitelképes. A Gazdasági és Közlekedési Minisztérium a Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvánnyal karöltve most új mikrohitelprogramot dolgozott ki.
![](kisvallakozas.jpg)
Mikrovállalkozás. Hitel nélkül maradjon a kaptafánál? Fotó: MTI
Köztudott, hogy a magyarországi kis cégek szinte kivétel nélkül tőkeszegény vállalkozások. A számukra kidolgozott eddigi hitelek viszont fedezetként csak ingatlant vagy állóeszközt fogadnak el, amivel a legtöbb esetben nem rendelkeznek a néhány fős, javarészt kereskedelemben vagy szolgáltatási üzletágban tevékenykedő cégek. Problémát jelentett továbbá, hogy a frissen alakult társaságok számára szinte semmilyen tőkeinjekciós, "cégbeindítási" hitellehetőség nem létezett. Mindezen felül a hitelt valamiből vissza is kell fizetni, amennyiben azonban a befektetés nem éri el a célt, vagy egyszerűen csak nem a kívánt ütemben történik meg a növekedés, a kisvállalkozó bezárhatja a boltot: a bank mindent visz, ami sok esetben a magánvagyonra is értendő. A vállalkozás vagy átvészeli a kezdeti 1-3 év nehézségeit, vagy felszámolják. Sajnos a nagy cégek általánosan bevett 30-90 napos fizetési határidőit nem sok mikro- és kisvállalkozás éli túl.
A pályázatokon elnyerhető juttatások területén nem történt változás, azok továbbra sem fordíthatóak infrastruktúra-fejlesztésre, forgóeszköz-finanszírozásra és bérköltségre, pedig rövid távon ez az, ami serkenteni tudja a kisvállalati tevékenységet.
Nagyon sok vállalkozás úgy tudna növekedni, ha több embert alkalmazhatna. Néhány plusz munkaerővel ugyanis több megrendelés teljesítésére lenne képes. Azonban amíg a többletmegrendelések száma, valamint az azokból származó bevételek elérik azt a szintet, amely már kitermeli a plusz munkaerő költségét, eltelhet fél vagy akár egy év is. Ennyi ideig viszont a magyar kisvállalkozások nem képesek a bérköltségeket megfinanszírozni.
Az infrastruktúra területén hasonló a helyzet. A vállalkozás üzleti tevékenységéhez döntő többségben bérleményt használ, a saját tulajdonú ingatlan csak egészen szűk szegmens "privilégiuma". Bérleményre viszont nem folyósítanak támogatásokat. Az informatikai és telekommunikációs fejlesztések – melyekkel üzletmenetét hatékonyabbá, ezáltal olcsóbbá, az ügyfélkiszolgálást gyorsabbá, precízebbé tehetné a cég – szintén nem tartoznak a támogatások körébe.
A vázolt nehézségeken kíván segíteni a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium és a Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány által kidolgozott új mikrohitel-program. A maximum 5 millió forint összeg?, rövid futamidej? (6 hónap – 5 év) hitel alapvetően fejlesztési hitel, így ennek keretében felhasználható gépek, berendezések, eszközök és más beruházások finanszírozására. Már meglévő üzleti tulajdon vagy bérelt infrastruktúra bővítésére és/vagy fejlesztésére, valamint a fejlesztéshez kapcsolódó forgóeszközigényre a hitelösszeg legfeljebb 50 százalékáig van lehetőség. Újdonság, hogy teljesen kezdő vállalkozások is igényelhetik, fedezetként elfogadnak ingóságot, magánszemély készfizető kezességét, óvadékot. Természetesen a felajánlott biztosítékok értéke el kell hogy érje a hitelösszeg legalább 100 százalékát. Kedvező, hogy a megítélt hitelösszeg maximum felét előlegként, utólagos elszámolási kötelezettség mellett folyósíthatják. A hitel kamata az érvényes MNB alapkamattal azonos, a lebonyolító szervezetek további jutalékot, adminisztrációs költséget, díjazást nem számítanak fel.