Nem született megállapodás a hétfői parlamenti négypárti találkozón az iraki katonák szerepvállalásáról. Medgyessy Péter kormányfő az iraki helyzet miatt bekérette a budapesti amerikai ügyvivőt.
![](belp/juhasz.jpg)
Juhász Ferenc Irakban. A katonák is hazajönnek? Fotó: MTI
A miniszterelnök „aggasztónak” nevezte, hogy Irakban nem szűnnek a számos emberi életet követelő harci cselekmények. Magyarország elvárja, hogy az iraki hadifoglyokkal és a bebörtönzött iraki személyekkel való bánásmód összhangban legyen a genfi konvenció szellemével és betűjével - fejtette ki Medgyessy. Elvárja továbbá, hogy az amerikai hatóságok a leghatározottabban lépjenek fel az embertelen cselekedetek elkövetőivel szemben.
A miniszterelnök ugyanakkor a Parlamentben egy azonnali kérdésre adott válaszában kitartott az iraki magyar szerepvállalás mellett, és elutasította a fideszes követelést, hogy a négy párttal egyeztetett állásponttal menjen Washingtonba, és úgy tárgyaljon Bush elnökkel. A kormányfő hangsúlyozta, hogy az alkotmánynak megfelelően a katonák maradásáról a parlament fog dönteni, ha év végén lejár az egység mandátuma. Ugyanez a kormánypártok álláspontja is.
A Fidesz ellenben visszahívná a kontingenst, ha az iraki békefenntartás június 30-ig nem kerülne az ENSZ ellenőrzése alá. Orbán Viktor előzőleg találkozott az Európai Unió tagországainak budapesti nagyköveteivel, ahol kijelentette: „Az iraki misszió a foglyok megkínzása után erkölcsileg már nem vállalható, a katonáknak haza kell jönniük. Az irakiak is szembefordulnak velünk, és az európai, a magyar közvélemény is elhagyott bennünket, a emberek kihátráltak a korábbi négypárti álláspont mögül” - mondta a Fidesz elnöke, aki szerint, miután „küldetésünket nem tudjuk teljesíteni, nincs keresnivalónk Irakban, hacsak az ENSZ nem ad még egy esélyt”.
Juhász Ferenc honvédelmi miniszter, aki legutóbbi iraki látogatásakor még az iraki misszió mandátumának meghosszabbítási terveiről beszélt, egy hétfői rádiós nyilatkozatban már azt hangsúlyozta, hogy gyengült az iraki szerepvállalás nemzetközi legitimációja, ezért új, erősebb nemzetközi támogatottságra van szükség, amelyet az ENSZ biztosíthat.
Arra a kérdésre, hogy mit jelent a „magyar katonák helyzetének végiggondolása”, egy sajtóbeszélgetésen annyit válaszolt: „Elérhet egy kritikus pontot a konfliktusok száma, amikor már nem tudjuk végrehajtani a misszió eredeti feladatait, és ekkor hazahívjuk a katonákat.”
Mivel a közvélemény-kutatások szerint gyengült az iraki szerepvállalás támogatása, ez - Juhász szerint - „arra szólítja fel a magyar kormányt is, hogy minél erőteljesebb kezdeményezéseket tegyen annak érdekében, hogy egy ENSZ-felhatalmazással erősebb politikai és erősebb jogi legitimáció alakulhasson ki”.