Hazánk az elmúlt évben a világgazdaság egészét tekintve inkább a rosszabbul teljesítő országok között foglalt helyet - írta a Pénzügykutató évértékelő elemzése. Bár a nemzeti össztermékünk csak 2,9 százalékkal nőtt, még így is toronymagasan vezetünk a 15 EU-tagállam átlagát tekintve, ahol csupán három ország tudta felülhaladni a 2002-es év növekedését.
![](gazd/draskovics.jpg)
Irány a beruházások növelése Fotó: Vörös Szilárd
A legnagyobb gazdasággal bíró Németország GDP-je például 0,1 százalékkal csökkent az előző évihez képest.
2003-ban siralmasan szerepelt az euróövezet gazdasága - mindössze 0,4 százalékkal bővült a GDP -, és többnyire ugyanezt az arányt várják az idei év első felére is. Tavaly a világ leggyorsabban növekvő régiójának Oroszország és Kína bizonyult. Az oroszokat az olaj, míg a kínaiakat a beruházások megélénkülése futtatta fel. Az eddigi évekhez hasonlóan, Kína növekedése minden bizonnyal 2004-ben is meghatározó lesz a világgazdaságban - állítja az Ecostat jelentése.
A 2004-es évre vonatkozó hazai prognózisok 3,3-3,7 százalékos növekedést tartalmaznak. De az elemzők egybehangzó véleménye szerint az idén már nem lesz meg az „EU+2 százalék”, azaz az évek óta az uniós átlag fölött 2 százalékkal növekvő magyar GDP. Az évekig tartó fogyasztásösztönző gazdaságpolitika és annak megkésett korrekciója mintegy 0,5-1,0 százaléknyi GDP-be kerül az idén - olvasható a Pénzügykutató összefoglalójában. Ez azonban még mindig kedvezőbb, mintha nem történt volna helyreigazítás.
A hazai elemzők nem várnak növekedési többletet az uniós csatlakozástól, de bíznak abban, hogy belépésünk mégis tovább csökkenti országkockázatunkat. Ez pedig ösztönzőleg hat majd a működő tőke beáramlására.
A gazdaságpolitika legfontosabb feladata 2004-ben, hogy végleg elszakadjunk a fogyasztás által generált növekedéstől, és stabilan ráálljunk egy egészségesebb, beruházásokkal hajtott növekedési pályára - szögezték le egybehangzóan a hazai gazdaságkutató intézetek vezetői. Éppen ezért némileg ellentmondásossá válhat az idei év abból a szempontból, hogy bár a százalékos növekedés magasabb, mint a tavalyi, a lakosság ezt nem érzékeli. Ez azonban csak relatív életszínvonal-csökkenés. A 2002-es, 2003-as bérkiáramlások következtében relatíve megnőtt életszínvonalhoz képest visszalépést jelent az idei év, összességében azonban nincs szó igazi romlásról. Nyilván annak, aki ezt a bőrén tapasztalja, ez keveset segít. Tény viszont, hogy az ország makrogazdasági mutatói egyre jobbak, és minden esély megvan arra, hogy az idén végbemenjen a hőn áhított stabilizáció. Többek között ezt a pályakorrekciót célozta az idei Draskovics-csomag is. Ez a 185 milliárdos kormányzati kiadásszűkítés azonban csak felszíni kezelés, a reformértékű lépések még váratnak magukra.