Valószínűleg az európai Oroszország északi részén élőknek van Európában a leghűvösebb és csapadékosabb nyaruk. Ez innen nézve áldásosnak tűnhet; nem akkor azonban, ha hozzátesszük, hogy a szentpéterváriak például onnan tudják, hogy beköszöntött a nyár, ha a csapból már nem folyik a meleg víz. A helyi törvény szerint a város vízvezetékrendszerének ellenőrzését nem nyújthatnák hosszabbra, mint huszonegy nap, mégis - noha a vezetékek legtöbbjét csupán húsz évvel ezelőtt állították üzembe - a pótlás, a csere és az átvizsgálások sokszor jóval hosszabb időt vesznek igénybe a megengedettnél, s erre az időre bizony elzárják a meleg vizet. Vannak persze szerencsések is.
![](szines/petervar.jpg)
A város történelmi központjának rozoga közösségi házaiban élők például ezekben a hónapokban élveznek nagyobb előnyöket, ugyanis a szovjet érában ezeket a lakásokat ellátták vízmelegítőkkel, így másokkal ellentétben nem kell naponta többször hatalmas, vízzel teli fazekakat a tűzhelyről le s fel emelgetniük. Persze kétezer rubelért (hatvanhét dollár) a többiek is vásárolhatnának saját vízmelegítőt, de legtöbbjüknek ez túl nagy beruházás az évente „csak” egyszer jelentkező probléma megoldására. A meleg víz hiányánál jóval nehezebben viselik, hogy ugyanúgy teljes vízdíjat kell fizetniük. És így megy ez Vlagyivosztoktól Kalinyingrádig Oroszország legtöbb városában. (AFP)