Az Amcham tagjai eddig mintegy 13 milliárd dollár értékű beruházást hajtottak végre Magyarországon, ez a teljes közvetlen befektetések 63 százalékát teszi ki.
![](interju/Hegedus4.JPG)
„A magyar gazdaságnak minimum évi két milliárd dolláros tőkebefektetésre van szüksége.” Fotó: Vörös Szilárd
- Ellentmondásos hírek érkeznek az Egyesült Államok gazdasági helyzetéről. Hol azt lehet olvasni, hogy vége a recessziónak, hol pedig azt, hogy a válság tovább tart. Mi az igazság, és mire számíthat Magyarország?
- Jelen pillanatban az amerikai gazdaságban pozitív és negatív jelek egyaránt észlelhetők. Jó hír például, hogy a részvénypiac 1000-1200 ponttal emelkedett az elmúlt egy hónap alatt, de sajnos a vásárlási index egyelőre vacillál. Szerintem az amerikai gazdaság az elmúlt hónapban elérte a mélypontját, és felemelkedés várható.
Ami a magyar helyzetet illeti, a GDP növekedése kétségtelenül megmutatta, hogy Magyarország erős gazdasági helyzetben van. Hiszen miközben Európa országaiban 0,2 százalékos GDP-növekedésekről lehet beszámolni, addig Magyarország 3 százalékot produkált. Magam is csatlakozom Medgyessy Péter miniszterelnök amerikai látogatásához. A küldöttség tagjaiként találkozni fogunk többek között amerikai üzletemberekkel és befektetőkkel. Az amerikai magyar kamara elnökeként azt az üzenetet fogom elmondani: Jöjjenek ide továbbra is befektetők, hiszen itt GDP-növekedés van! Magyarországon még mindig érdemes befektetni!
- 2001-ben a külföldi tőkeáramlások 30-40 százalékkal visszaestek. Az idei végleges adatok még nem állnak rendelkezésre, de tudjuk, hogy 2002-ben sem volt jobb a helyzet. Az optimista elemzések szerint 2003 második felében talán „beindul” a tőkeáramlás. Ha ez megtörténik, akkor Magyarországon milyen gazdasági, politikai feltételek kellenek, hogy országunk vonzza a tőkét?
- A magyar gazdaságnak minimum évi 2 milliárd dolláros tőkebefektetésre van szüksége. Sajnos a tavaszi országgyűlési választások előtti kampányban előfordultak antiglobalista, multiellenes kijelentések, amelyek egyáltalán nem használtak nekünk. Fontos, hogy a magyar politikusok megfontoltan nyilatkozzanak, hiszen a jelenlegi magyar export mintegy 80 százalékát ezek a multiknak nevezett cégek termelik. Fontos, hogy az az üzenet hangozzék el a kormány részéről, hogy jó helye van itt a tőkének.
- Ez hangulati elem. Önök készítettek egy javaslatot, miszerint a társasági adó mértékét 18 százalékról 12-re szállítsa le a kormány. Ilyen és ehhez hasonló változásokra is szükség van?
- Valóban, ez is fontos tényező. Miért? Mert a tőke válogat, és más országokkal kell megküzdeni a befektetésekért. Jelenleg azt tudják mondani a magyarok, hogy azért érdemes ide befektetni, mert olcsó, jól képzett munkaerő található itt, emellett adó és befektetési előnyöket tudnak biztosítani. Ha az adó 18-ról 12 százalékra csökken, az a költségvetésre mindössze 1 százaléknyi hatást gyakorol. Szerintünk az adócsökkenéssel sokkal több tőke fog bejönni. Több más, hasonló ajánlattal előnyösebb helyzetbe lehetne hozni Magyarországot a befektetők előtt.
De nem csak az adókedvezmények számítanak. Fontos a kormány oktatáspolitikája is, hogy a cégek mindig találjanak jó, képzett munkaerőt a maguk számára. Mindenképpen hangsúlyozni szeretném, hogy a barátságos atmoszféra megteremtése egy országban kulcsfeladat. Például, hogy ne szidják agyba-főbe a külföldi befektetőket. Hiszen munkát adnak a magyar embereknek, rendesen fizetik a közterheket, tanítják, oktatják a munkaerőt. Azért is fontos a pozitívabb hozzáállás, mert ha az ország belép az unióba, akkor sokkal erősebb versenyhelyzetbe kerülnek a magyar munkavállalók és cégek.
- Szokott azon gondolkodni, hogy miért van az, hogy bizonyos társadalmi rétegekben Magyarországon is előfordul Amerika-ellenesség, illetve multiellenesség?
- Nem értem, hogy miért van az USA- illetve a multi-ellenesség. Sajnálom például azt, hogy a MIÉP nevű pártnak minden szava multiellenes. Miért? Mert nem értik, hogy mi történik a mai világban! Mert ha a multik, illetve a tőke kivonul Magyarországról, akkor nem tudom, kik adnak munkát az embereknek. A 21. századból nem lehet 17. századba visszalépni, és körülvenni magunkat vizesárokkal. A világ halad, visszamenni, azt mondani, hogy ki akarok szállni, nem lehet. Sajnálom, hogy az április választási kampány során az előző kormányzat részéről is hangzottak el szerencsétlen megjegyzések.
Mivel nap mint nap tágyalok a multicégek vezetőivel, így első kézből tudom elmondani, hogy a külföldiek nem értik, miért vannak ezek a hangok. Hiszen pénzt és munkát hoztak, illetve hoznak Magyarországra. Gondoljon bele, maga miként döntene akkor, ha az a kérdés, hogy az egymilliárd dolláros befektetést ide vagy Bulgáriába vigye. Az egyik helyen minden rosszat mondanak Önről, a másik helyen pedig tárt karokkal, szerettel várják.
Mindenesetre az Amerikai Kamara készített olyan tanulmányokat, amelyek bizonyítják, hogy az amerikai cégek átlag fölötti fizetést adnak, és a szociális támogatások területén is aktívak. Maga a kamara is évenként 25 millió dollárt adományoz karitatív célokra. A mi cégeink képezik a munkavállalóikat, nem dolgoztatnak feketén. Tehát nem játsszák azt a „játékot”, hogy minimálbéren jelentik csak be az alkalmazottaikat. És ezt a kormány is tudja.
Ráadásul óriási változások történtek a munka minőségében. Több cég is idehozta a fejlesztő részlegét. Tehát nem csak az alacsony szintű, úgynevezett „összeszerelési” ipar van jelen, hanem szellemi tőke is egyre inkább települ Magyarországra. Azok a cégek, akik először azért jöttek ide, mert itt olcsó munkaerővel lehetett összerakatni dolgokat, most már sokkal magasabb hozzáadott értékkel dolgoznak.
- Mindent összevetve Magyarország milyen helyzetben van? Leszakadóban, stagnálóban, vagy jó pályán haladunk, és előbb vagy utóbb sikerül modern országot kialakítanunk?
- Jó irányba megyünk. A legfrisseb európai jelentés tényleg pozitív képet fest Magyarországról a versenyképesség szempontjából. Jó úton vagyunk, csak nem szabad, hogy erről letérjünk. Fontos, hogy a magyarok ne engedjenek a politikai szélsőségeknek, mert ennek semmi értelme. 10-12 éven belül Magyarország elérheti az Európai Unió átlagát.
- Ön szerint csak pozitívuma lesz a uniós csatlakozásnak?
- Nézze: lesznek nyertesek is, és lesznek vesztesek is. De szerintem kétségtelenül többen lesznek a nyertesek, mint a vesztesek. De gondoljon bele, hogy a belépéssel Magyarország egy 350 milliós piacra kerül be.
- Nem fenyeget az a veszély, hogy a tőke Keletre megy tovább?
- De igen, hiszen semmi nem szól örökre. A mostani világban egyre gyorsabban mozog minden. Tehát az, hogy az IBM idejött és bizonyos feltételek megváltozása miatt innen elment, nem meglepő dolog. Nem az történt, hogy elhatározta, hogy elmegy Kínába, hanem az üzletágat számolta fel, illetve adta el. Örülük annak, hogy végül nagyon tisztességes megállapodás született a dolgozók pozíciójáról, hiszen a törvényben előírtnál lényegesen magasabb végkielégítést kapnak a munkavállalók.
Az ABB, amelynek vezérigazgatója vagyok, ma olyan termékeket gyárt, amelyeknek hetven százaléka öt évvel ezelőtt nem létezett. Hangsúlyozom: nem létezett. Ilyen gyorsan halad a világ manapság.
- Magyarországon az embereket sok esetben csak a munkabérek érdeklik. Folyamatosan fizetésemelésről van szó, például, hogy milyen szinten emeli a kormány a közalkalmazottak bérét, de kevés szó esik a teljesítményről. Az amerikai cégek hogy vannak megelégedve a magyar munkaerő teljesítményével?
- Meg fog lepődni. Jóformán mindenki, aki Magyarországra jött és befektetett, a végén kellemesen meglepődött.
Hadd beszéljek egy pár szót az ABB-ről. Megvettük a Váci úti Láng Gépgyárat, amely 135 éves múltra tekint vissza. Eleinte ez a gyár nem volt arra minősítve, hogy az ABB-n belül szállítson, mert nem volt képes a megfelelő minőség gyártására. A fejlesztésekkel sikerült elérnünk, hogy a gyár ma kiválóan működik. Az egész világra innen szállítottunk. Tehát a magyarok is képesek erre, de ehhez anyagi és szellemi befektetés kellett. Értelmetlen egy céget eladni olyannak, akinek nincs utána pénze, hogy befektessen. Akkor csak egy más sapkát vettek föl, és ugyanúgy megy minden tovább. Mi befektettünk a tanításba, oktatásba, a minőségbe és a gépekbe. És ezt csinálja a többi külföldi cég is. Erre a befektetésre van szüksége Magyarországnak.
Névjegy
Hegedűs A. Péter 1941-ben született Budapesten, 1964-ben végzett a birminghami Aston egyetem építőmérnöki karán. Az USA-ban az államok egyik legnagyobb mérnöki és építészeti tanácsadó cége, a Gilbert Commonwelth International Corp. vezérigazgatója. Hét évet töltött a Közel-Keleten, a cégcsoport ottani tevékenységét irányította. Az ABB csoport magyarországi cégének elnök-vezérigazgatója.