A halálbüntetés visszaállítása mellett érvel Bárándy György ügyvéd. Az ügyvédi kar doyenje szerint a halálbüntetés különösen elrettentő, így visszatartó hatású, a tévedés lehetősége ugyanakkor aránylag kicsi. A halálbüntetés hiánya viszont önbíráskodáshoz vezethet. Az érvei között szerepelt, hogy az állam számára olcsóbb a kivégzés, mintha életfogytig börtönben tartaná a bűnözőt, ráadásul az életfogytig elítélt terroristák vagy bűnözőtársaik számtalan újabb bűncselekmény elkövetésével próbálhatják meg kikényszeríteni társaik szabadon engedését. Bárándy utolsó érve, hogy a modern társadalomban a bűnözés elleni harc háborúként is felfogható, így a halálra ítéltek áldozatok a bűnözői oldalon.
![](velem/barandy.JPG)
Dr. Bárándy György (balra). Élettapasztalat Fotó: MTI
- Hogy látja, rosszabbodott-e helyzet Magyarországon mióta eltörölték a halálbüntetést?
- Korábban a halálbüntetés csak a legsúlyosabb bűncselekményekre volt kiszabható. Persze a legtöbb bűncselekménynek semmi köze a halálbüntetéshez. A baj az, hogy különösen azok a bűncselekmények szaporodtak el rettenetesen, amelyek halálbüntetéssel voltak büntethetők: az emberölés egyes esetei satöbbi.
- Ha jól vettem ki a szavaiból, akkor Ön lát összefüggést a halálbüntetés eltörlése és a bűnözés megszaporodása között.
- Összefüggést látok, de ez az én nézetem. A másik oldal nézete az, hogy ennek nincs visszatartó ereje. Ez elméleti vita. Én azt mondom, hogy ha lenne halálbüntetés, akkor nem emelkedett volna az életellenes bűncselekmények száma több mint a duplájára. Mások azt mondják, hogy nem a halálbüntetés eltörlése miatt emelkedett meg ezeknek a bűncselekményeknek a száma. Nincs bizonyítva, kinek van igaza. Statisztikákra hivatkozunk, de bizonyítékaink nincsenek.
- Nem tudom, jó megközelítés-e, de sokan állítják, hogy a kultúráltabb nemzetekben el van törölve a halálbüntetés. Ön hogy látja?
- Sokan mondják, hogy az amerikai civilizált, de nem kulturált nép. Én azért ezt nem merném így kijelenteni. Ott mégis visszaállították a halálbüntetést. Kérem, nekem legyen mondva, a „kulturálatlan” római államban eszelték ki a legkegyetlenebb halálnemeket azoknak, akiket halállal büntettek. Mondjuk, a kulturáltság és e között a büntetésnem között aránylag nehéz párhuzamot vonni. Bár azt is meg kell hagyni, hogy a barbár és műveletlen afrikai, valamint a kevésbé kulturált arab népek között kétségtelenül több helyen alkalmazzák, mint a művelt európai államokban.
- Az USA-ban mikor állították vissza?
- Ha jól emlékszem, 1967-ben, de nem vagyok biztos benne. Ahogy mondtam, ez egy elméleti vita, és a felek azért vitatkoznak, hogy az emberéletet hathatósabban lehessen védeni. A halálbüntetés hívei és ellenzői egyaránt a népet, az emberek védelmét tartják szem előtt, csak éppen mindkét tábor más-más szempontok szem előtt tartásával. Kétségtelen, hogy mindenki jó cél érdekében vitatkozik, és tartja fenn a maga nézetét.
- Magyarán, aki a halálbüntetés mellett érvel, az is az élők érdekében vitatkozik?
- Igen. Ha azonban jobban megfigyeljük, a halálbüntetés ellenzői elsősorban az elméleti jogászok közül kerülnek ki, akiknek (ezért) elméletileg száz százalékig igazuk van. Mi viszont, akik - a másik oldal képviselőiként - többnyire gyakorlati jogászok vagyunk, elsősorban gyakorlati szempontokat tartunk szem előtt.