Példátlan eset történt a héten a Budapesti Értéktőzsdén: három, nagy
tőkeerejű cég, a TVK, a BorsodChem és a Mol részvényjegyzését - saját
kérésükre - három napra felfüggesztették, sőt péntekre is kiterjesztették
anélkül, hogy magyarázattal szolgáltak volna a közvéleménynek. Nélkülük
gyakorlatilag érdektelenné vált a tőzsdei kereskedés. Az elemzők tudni vélik, hogy
a dolgok hátterében a magyar vegyipari vertikumot érintő „orosz veszély” állhat.
![](gazd/mol.JPG)
Áremelés a Molnál. Másra is koncentrálnak Fotó: MTI
Szeptember első napjaiban az írországi Milford-Holdings meghatározó (24,7
százalékos) részesedést szerzett a BorsodChem Rt.-ben. Néhány nappal az akvizíciót
követően kiderült, hogy az írországi társaság mögött a világ legnagyobb
gázóriása, a Gazprom áll, s a Milfordban száz százalékos tulajdonnal rendelkezik. A
BorsodChem, amely mindig vigyázott arra, hogy nagybefektetői ne a szakmából
kerüljenek ki, ekkor kutyaszorítóba került. Amikor a kazincbarcikai társaság
felvásárolta a tiszaújvárosi TVK-t (ugyancsak meghatározó tulajdonrészét), olyan
megállapodást kötött a részvények korábbi tulajdonosaival, a Croesus és a
Templeton pénzügyi befektetői csoportokkal, hogy a részvénycsere folytán hozzájuk
kerülő BorsodChem-részvényeket csak pénzügyi befektetőknek adhatják tovább. A
megállapodás azonban papíron maradt, ugyanis feltehető, hogy ez a két csoport volt
az, amely 24,7 százalékos részvénycsomagot adott el a Milfordnak. Így bekövetkezett
az, amitől korábban már a Mol Rt.-nél is tartottak, hogy a Gazprom-csoport
hídfőállást szerez Magyarországon, és innen kíván tovább terjeszkedni a
régióban. Ma még kérdés, hogy el tudja-e érni az orosz gázóriás, hogy
Magyar-országról irányítsa a térség vegyiparának történéseit.
Szinte egész Európa ki van szolgáltatva az orosz és a szovjet utódállamok
területén található kőolaj- és földgázmezők termelésének. (Ez alól csak a
szerencsés, saját készletekkel rendelkező Atlanti-óceán menti országok -
Norvégia, Nagy-Britannia és Hollandia - jelentenek némi kivételt.) Ezért a Gazprom
és a másik két oroszországi óriáscég, a Lukoil és a Jukosz, bármikor sakkban
tudja tartani Európát (lásd keretes írásunkat). Magyarország ezekhez az
oroszországi mezőkhöz legközelebb fekvő országok egyike. Kőolaj-behozatalunknak
mintegy kétharmada, a földgáznak pedig több mint fele származik orosz importból.
Ezért a Gazprom az erő pozíciójából vásárolhatott be a BorsodChem-be, és most
már a Mol Rt.-t is fenyegeti.
A „veszély” pillanatnyilag közvetett, ugyanis a Molnak 20 százalékos részesedése
van a TVK-ban, amelynek mint írtuk a BorsodChem a meghatározó tulajdonosa, ebben a
társaságban viszont a Gazprom szerzett meghatározó részesedést. Ezért óriási
küzdelem indult meg a Gazprom és a Mol Rt. között. Ez a harc nem nyílt csatornákon
zajlik. A Gazprom-csoport részéről jelentkező nyomás azonban kétségtelen. Megdet
Rahimkulov, az Általános Értékforgalmi Bank elnök-vezérigazgatója (a pénzintézet
egyébként a Gazprom-csoport tagja) egyben az orosz társaság és a Mol Rt.
tulajdonában lévő Panrusgaz vezetője, a Milford-csoport nevében fellépve
rendkívüli közgyűlést javasolt a BorsodChemnél. Célja egyértelmű: igazgatósági
tagot kívánnak jelölni a cégben. Ha ez megtörténne, akkor egy több éves
sikerszéria záródhatna le Kazincbarcikán. A BorsodChem ugyanis olyan, a világ
élenjáró technológiáját megtestesítő anyagok gyártója, mint az MDI és a TDI.
Ezeknek licencével alig néhány cég rendelkezik a világon. A Gazpromnak nem érdeke a
korszerű termékek előállítása, mindössze azt szeretné, ha minél több termékét
el tudná adni Magyarországon.
A Mol sem tétlen, ha kismértékben is, de folyamatosan növeli részesedését a
TVK-ban, hogy ezáltal is csökkentse a Gazprom szerepét. Így az az érdekes szituáció
állhat elő, hogy a BorsodChem számára korábban egyfajta vetélytársnak tekintett Mol
- a hazai érdekek előnyben részesítése miatt - összefoghat a Gazprom ellenében.
Ez úgy történhetne, hogy a Mol ajánlatot tenne a TVK részvényeseinek arra, hogy
adják el értékpapírjaikat nekik.
Az elkövetkező hetekben drámai fejlemények várhatók a magyar vegyiparban, amelyeknek
kimenetele ma még teljesen bizonytalan. A Gazpromnak sem közömbös azonban a jó
viszony fenntartása a Mollal, mivel a magyar szénhidrogénipari társaság egyike a
legnagyobb vásárlóinak.
Gazprom, az óriás
Az orosz Gazprom a világ legnagyobb gázszállító cége, a világ földgáztermelésének
25 százalékát adja, és az ismert gáztartalék 23,5 százalékát birtokolja. A
Financial Times a világ száz legnagyobb cége közé sorolta 1997-ben. Nem túlzás azt
állítani, hogy a volt Szovjetunió országait teljes mértékben uralja. 1996-ban
Oroszország, a FÁK és a balkáni országok mellett Lengyel-, Cseh-, és Magyarország,
illetve Románia 100 százalékban a Gazpromtól vásárolta a földgázt. De Ausztria is
komoly vevő, hiszen készletének 88 százaléka származik az óriáscégtől. Földgázkészletüket
a németek 46, a franciák 38, az olaszok 40 százalék erejéig a Gazpromtól vásárolják.
Több mint 25 európai országba juttatja el az orosz földgázt, 1995-ben az összeurópai
gázszállítók között piacvezetőnek számított, a piac 31 százalékát uralta. Az
orosz multi a balkáni országok felé is terjeszkedik, hiszen a Bulgargason keresztül
ellátja Török-, és Görög-országot, valamint Macedóniát, és Szerbiát is. Taktikájának
jellemzője, hogy hosszú távra tervez: 20-25 éves szerződéseket köt. Oroszországban
botránnyá dagadt a Gazprom minapi média-vásárlása. 300 millió dollárért megvette
a Média-Most nevű - a kormányt bíráló - sajtóholdigot, amely egyszerre működtetett
több országos napi- és hetilapot, egy rádiót és egy tv-csatornát. A tulajdonos,
Guszinszkij sajtómágnás személyes szabadságjoga megőrzése fejében „adta el” vállalkozását.
Magyarországon is jelen van az orosz óriás: a Mollal közösen tulajdonolja a Panrusgáz
Magyar-Orosz Gázipari Részvénytársaságot, ezen kívül megszerezte a BorsodChem közel
25 százaléknyi részét. A Gazprom-csoport tagja a budapesti székhelyű Általános Értékforgalmi
Bank. Korábban részesedést szerzett két vidéki gázszolgáltatóban is. A Gazprom a
vegyiparban eddig nem játszott szerepet. (Hetek)