Vlagyimir Putyin orosz és Csiang Cö-min kínai elnök megfenyegette az Egyesült
Államokat: közösen vágnak vissza az amerikai rakétavédelmi rendszer telepítése
esetén. A világ hét legfejlettebb ipari országa és Oroszország vezetőjének
okinawai csúcstalálkozóján Putyinnak ugyan-akkor nehéz lesz leszerelnie a
csecsenföldi konfliktus miatt Oroszországot érő kritikákat, illetve elérnie a
tetemes orosz államadósság átütemezését.
![](kulp/Gnyolc.jpg)
Japán radikális fiatalok tüntetnek. „El a kezeket Okinawáról”
Fotó: Reuters
Putyin és Csiang alig három hét leforgása alatt már másodszor találkozott, ami
arra utal, hogy Putyin Kína-politikájában továbbhalad az elődje, Borisz Jelcin által
kitaposott úton. A két ország vezetője szoros stratégiai szövetség
létrehozásában állapodott meg, amely az USA világpolitikában betöltött szerepét
lenne hivatott visszaszorítani. A két vezető éles hangvételű közös nyilatkozatot
írt alá, amelyben azzal vádolták Amerikát, hogy rakétaterveivel „egyoldalú
katonai és biztonsági előnyökre” akar szert tenni. Kína ugyanis meg van győződve
arról, hogy az Egyesült Államok a Tajvanra irányuló kínai rakéták
semlegesítését is megcélozta, holott azokat egyébként csak az „aggodalomra okot
adó” államokkal szembeni védelemre tervezték.
A kínai és az orosz elnök figyelmeztette az Egyesült Államokat, hogy a fegyverkezési
hajsza újabb szakaszát indíthatja el, ha ragaszkodik eme elképzeléseihez. Vlagyimir
Putyin és Csiang Cö-min kinyilvánította: ellenállnak azoknak, akik más államok
„belügyeibe” akarnak beavatkozni. Elkötelezték magukat az ENSZ Biztonsági Tanácsa
védelmére is, aminek egyébként Kína és Oroszország is állandó tagja.
Nyilatkozatukban bírálják az amerikai szándék szerint létrehozandó és Tajvanra is
kiterjedő ázsiai regionális rakétaelhárító rendszer (TMD) megvalósítását, amely
szintén szálka Peking szemében.
A két országot nem csupán Amerika-ellenessége köti öszsze: mind Kínát, mind
Oroszországot kemény nemzetközi kritika éri a „szeparatizmus” elleni durva
fellépésük miatt. Pekingnek sok fejtörést okoz Tibet és Nyugat-Kína problémája,
Moszkva pedig rendszeresen védekezni kényszerül a tíz hónapja húzódó csecsenföldi
válság miatt. Gazdasági elemzők emlékeztetnek arra, hogy Oroszország Kína
legnagyobb olaj-, földgáz- és fegyverszállítója. Moszkva évi egymilliárd dollár
értékben ad el fegyvert Pekingnek, s ezt az összeget két éven belül szeretnék
megduplázni.
Elemzők ugyanakkor rámutatnak arra is, hogy az orosz és a kínai érdekek nem esnek
egybe. Kína fő célja, hogy az Egyesült Államok hatását mindenhol visszaszorítsa,
míg az oroszok szeretnének közelíteni a Nyugathoz, és a civilizált világ részévé
kívánnak válni. Ez abban is megmutatkozik, hogy Oroszország Kínánál kevésbé
türelmes a Nyugat-ellenes „zsivány-államokkal” szemben, Észak-Koreát pedig
megfeddte rakétaprogramja miatt. Putyin elnök a héten Phenjanban találkozott Kim
Dzsong Il észak-koreai vezetővel, aki ígéretet tett országa rakétaprogramjának
leállítására, amennyiben más országoktól hordozórakétákat kap „békés célú
űrkutatási programjaihoz”. Washingtonban azonnal jelezték: nem veszik készpénznek a
phenjani ígéreteket.
A Nyugat és az adósságok ellen tüntettek
Több mint 17 kilométeres emberlánc fogadta a G8 csúcs alkalmából a japán
Okinawa szigetére érkező delegációkat. A mintegy harmincezres tömeg a szigeten állomásozó
amerikai katonák jelenléte miatt tüntetett, míg a párhuzamosan Tokióban megrendezett
demonstráción tiltakozó diákok a csendes-óceáni francia rakétakísérletektől az
amerikai rakétavédelmi rendszer tervéig egy sor kérdésben állást foglaltak a
nyugati befolyás ellen. „Képtelenség, hogy a G8-ak vezetői azt gondolják:
megfogalmazhatják a béke üzenetét a 21. századra” - nyilatkozta a „Zúzd össze
a csúcsot!” jelszóval megrendezett tokiói tüntetések diákvezetője, Sei Sumiyoshi.
A csúcstalálkozó előestéjén egy másik demonstrációt is tartottak „Töröljék
el az adósságot!” címmel Okinawán, a jótékonysági szervezeteket tömörítő
Jubileum 2000 csoport szervezésében. „Az élet előrébb való a profitnál. Emlékeztetjük
a hitelezőket arra, hogy ez a probléma az egész emberiség ügye” - jelentette ki a
rendezvényen Charlotte Mwesingye, egy ugandai segélyszervezet vezetője.