A Juszt László által főszerkesztett Kriminális című hetilapban olyan
dokumentumok láttak napvilágot, amelyek a rendőrség gyanúja szerint államtitoknak
minősülnek. Az ügy kapcsán a Magyar Televízió szerződést bontott Juszttal. A rendőrség
házkutatást tartott az újságíró lakásában, irodájában és vidéki birtokán,
majd ő maga is a rendőrség vendégszeretetét élvezhette egy éjszakán át.
![](belp/Cl1.jpg)
Juszt László. „Aki velük nincs, az nincs” Fotó: MTI
„Műsorunk mindig is rendőrségpárti volt, és az is marad mindaddig, amíg rendőrdiktatúra
nem lesz” - vezette be mintegy egy évvel ezelőtt Juszt László egyik műsorát.
Most azt mondja, hogy ez a botrány nem róla szól, hanem a demokráciáról és a sajtószabadságról:
„Régen Rákosi azt mondta, aki nincs velünk, ellenünk van; Kádár úgy fogalmazott,
aki nincs ellenünk, velünk van; a mostani kormány ezt úgy módosította: aki nincs velünk,
az nincs.” Állítja tehát: nem rendőrségi, de diktatúra van.
Az ügy egyik pikantériája, hogy Szabó László Zsolt, az MTV ügyvezető elnöke már
akkor tudott a feljelentésről, amikor még senki más. A szerződésbontást azzal
indokolta, hogy Juszt az úgynevezett megfigyelési ügyben a titkosított iratok nyilvánosságra
hozatalával megkérdőjelezheti az ügyben felállított parlamenti bizottság és a
Nemzetbiztonsági Hivatal munkájának pártatlanságát. Állítása szerint a szerkesztő
megsértette az MTV-vel kötött szerződésének azt a két pontját, amelyekben vállalta,
hogy az MTV érdekeit meszszemenőkig figyelembe veszi, és nem tesz politikai értelmű
nyilatkozatokat. Az ügyvezető elnök annak ellenére hivatkozott erre, hogy az ominózus
iratok nem a Kriminális című tévéműsorban, hanem a hasonló nevű hetilap hasábjain
jelentek meg.
A lapban megjelent dokumentumok szerint ugyanis az úgynevezett megfigyelési ügy csak
„lufi”. Juszt ezzel nem először tört borsot a „hatalom” orra alá. Januárban három,
a Nagy-, a Pelikán- és a Zemplényi-ügyben is képbe került a Kriminális. Nagy Józsefet,
Úri volt polgármesterét az MTV1 Kriminális műsora „fedezte fel”. A férfi ugyanis
egy fiktív ingatlaneladási ügyben mintegy 85 millió forintos fogyasztási adócsalásba
keveredett. A vizsgálatot Pelikán László, az adórendőrség vezetője, akkor még
mint a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság kiemelt főnyomozója folytatta. A polgármester
kikerült a rendőrség látóköréből. A kínos az volt, hogy a Kriminális riportere
az „eltűnt” Nagyot megtalálta Madridban. Pelikán a műsorban azt mondta, hogy a fél
világon kerestette Nagyot, de - mint kiderült - nem volt kiadva ellene nemzetközi
elfogatóparancs. Ez éppen az idő tájt volt, amikor Pelikánról az az információ is
napvilágot látott, hogy vámolatlan aranyat vásárolt. A volt fideszes gazdasági
igazgató, Simicska Lajos, az Apeh elnöke végül kénytelen volt felmenteni emberét,
Pelikánt.
A Zemplényi-sztorit ugyancsak a Kriminális kapcsolta össze az előzőekkel. A csalásairól
elhíresült úszómenedzser ugyanis megkeresett egy kereskedelmi televíziót, hogy halála
előtt egy utolsó interjút adjon. Az azóta is vitatott nyilatkozatban Zemplényi
elmondta: a politika mutatta neki, hogy hol tud pénzt szerezni. Példaként említette:
az YBL Banktól felvett 5O millió forintot, amellyel besétált a Belügyminisztériumba,
egyenesen a politikai államtitkár szobájába, a kapott összegből pedig 35 milliót
tarthatott meg magának. Zemplényi szerint az ügyletről tudott az akkori belügyminiszter,
Boros Péter is. Zemplényi Pintér Sándort, a jelenlegi belügyminisztert, a korábbi
országos rendőrfőkapitányt is belekeverte a történetbe. Az úszómenedzser
hivatkozott az YBL Bank vezérigazgatójára is, aki mintegy 4 milliárddal „lépett le”,
ugyancsak szökésben van, s nem tudják vagy nem akarják elfogni. Pintér, Boros és az
államtitkár is rágalomnak nevezte az elhunyt Zemplényi állításait. A Kriminális időközben
„megtalálta” a megnevezett O. Nagy Imrét, az YBL Bank volt vezérigazgatóját, aki
azt állította, hogy igazságtalanul ítélték el.
Juszt László januárban úgy nyilatkozott lapunknak: „A Kriminális soha nem a
hatalmat akarja fricskázni. A világon mindenhol így működik egy ilyen műsor, hogy
megpróbálnak olyan dolgokat megcsinálni, amit mások nem. Kollégáimat mindig arra
biztatom: legyenek eredetiek. Egyetlen műsor vagyunk ma már az MTV-ben, amelyik a televízióműsorok
versenyében az első tízben folyamatosan benne van.” Arra a kérdésre, hogy nem hívták-e
kereskedelmi adásokba, akkor így válaszolt: „Voltak beszélgetések, dehát - ez
egy nagyon fura dolog - én húsz éve itt dolgozom, lehet, hogy szentimentális vagyok:
ameddig lehet, addig maradok. Tehát kitartok. Végül is az MTV-nek érdeke, hogy egy jó
nézettségű műsort megtartson.” ( Hetek, 1999. január 30.)
A Népszava főszerkesztője ellen még az előző ciklusban indult eljárás
az úgynevezett titkosított Bős-Nagymaros megállapodás tervezett nyilvánosságra
hozatala miatt. Mint H. Bíró László főszerkesztő lapunknak elmondta: az eljárás ügyészségi
szakaszban van, várja az ügyészség álláspontját az ügyben. H. Bíró László a
Juszt-üggyel kapcsolatban kifejtette: a Népszava is lehozta volna a dokumentumokat, bár
az abban szereplő neveket kitakarták volna. Szerinte Juszt meghurcolása politikai
retorzió, azt akarják elérni, hogy ne derüljön ki, hogy a megfigyelési botrány csak
egy nagy lufi.
A Mai Nap nevű napilap ellen is folyamatban van egy hasonló eljárás, ugyanis az orgánum
lehozott egy Surányi György, a Magyar Nemzeti Bank elnöke és Kovács Mihály
Agrobank-vezér között lezajlott - titkosszolgálati eszközökkel felvett - beszélgetést.
Kőszegi Ferenctől, a lap főszerkesztőjétől megtudtuk, hogy hasonlóan a Népszavához,
az ő ügyükben is még csak az ügyészi szakasznál tartanak. Kőszegi elmondta a
Heteknek: szolidárisak Juszttal, s természetesen adott helyzetben ők is lehozták volna
a dokumentumokat. Már csak azért is, mert az abban szereplő adatokról már több
politikus is beszélt nyilvánosan.