„Csupán azt akarjuk, hogy a szerb erők hagyják el Koszovót, azt nem, hogy
Koszovó elhagyja Jugoszláviát” - jelentette ki Madeleine Albright amerikai
külügyminiszter, aki szerint a NATO már elégséges felhatalmazással rendelkezik
ahhoz, hogy katonai műveletet kezdjen a dél-szerbiai tartományban.
![](kulp/Gobyi.jpg)
A Clinton kormányzat tervei szerint nem fogják bevetni az amerikai szárazföldi
erőt, ha a NATO a szerbek megtámadása mellett dönt - jelentette az AP
hírügynökség. Amennyiben Milosevics nem hajlandó tárgyalást folytatni a koszovói
albánokkal, nem vonja vissza csapatait a tartományból és továbbra is akadályozza a
segélyszolgálatokat a menekültek elérésében, „kizárólag légierőt fogunk
alkalmazni” - mondta egy magas rangú tisztségviselő.
A NATO 430 repülőgépet toborzott össze a tagállamok nemzeti hadseregeinek
légierejéből az esetleges koszovói beavatkozásra - mondta William Cohen amerikai
védelmi miniszter. Amerikai védelmi illetékesek közölték a Reuters
hírügynökséggel, hogy az észak-atlanti szervezet bármikor felhatalmazhatja Wesley
Clark tábornokot, az európai NATO-erők főparacsnokát a katonai akció
elindítására. A felhatalmazás azonban még nem jelenti a harci cselekmények
automatikus elkezdését. Várhatólag azután adják meg ezt az engedélyt, hogy Gerhard
Schröder leendő német kancellár befejezi péntekre kitűzött washingtoni
látogatását. Ez lesz a NATO utolsó előkészületi lépése. Mindazonáltal - mint
Cohen kifejtette - Washington továbbra is bízik benne, hogy Slobodan Milosevic
jugoszláv elnök időközben jobb belátásra tér, és nem lesz szükség a katonai
fellépésre.
Milosevics állítása szerint megkezdődött a szerb biztonsági erők visszavonása.
Albright külügyminiszter azonban kételkedik a politikus szavahihetőségében.
Ugyanakkor kijelentette, hogy Európa általában osztja a szerb atrocitások miatti
amerikai botránkozást, és kész támogatni egy NATO támadást. Kivételt képez
Németország, Olaszország, Spanyolország, Dánia és Görögország, akik tartózkodnak
a kérdéssel kapcsolatban, s nem értenek egyet azzal az amerikai állásponttal, hogy a
támadás megindítása ne függjön a Biztonsági Tanács határozatától.
Oroszország pedig nyíltan szembeszegült a Clinton kormányzattal. Az Állami Duma
Jugoszlávia bombázása esetén az orosz NATO Alapító Okirat felmondását
kezdeményezi - erősítette meg Gennagyij Szeleznyov, a Duma elnöke, provokációnak
minősítve a tervezett légi csapásokat. „Az erő alkalmazása nem fogja elősegíteni
a helyzet normalizálását a dél-szerbiai tartományban, éppen az ellenkező hatást
váltja majd ki” - figyelmeztetett Igor Ivanov orosz külügyminiszter, aki
találkozott Szlobodan Milosevics jugoszláv miniszterelnökkel.
Titkos rendezési terv?
Egy koszovói lap kivonatokat közölt egy olyan titkos okmányból, amely -
az újság állítása szerint - a Jugoszlávia elleni NATO-légicsapás elkerülését
célzó végső tárgyalások alapját képezi.
A javaslat, amelyet a Koha Ditore című albán nyelvű újság hozott nyilvánosságra,
önigazgatást biztosítana a dél-szerbiai tartománynak, amelynek többségi albán
lakossága függetlenséget szeretne. További követelmény lenne a jugoszláv és szerb
katonai egységek viszszavonása. Ez alól kivétel lenne Koszovónak Macedóniával és
Albániával közös nemzetközi határa mentén húzódó 10 kilométeres sáv.
A dokumentum 2500 fős új koszovói rendőrséget képzel el, amelynek tagjai közt 90:10
arányban lennének albánok és szerbek, a tartomány nemzetiségi összetételének
megfelelően. Az albán lap szerkesztője szerint az okmányt - amelyet a lap
kivonatolva ismertetett - a nyugati országok és Oroszország képviselőiből álló
nemzetközi összekötő csoport nemrégiben tartott londoni találkozóján fogadták el.
A Reuters - mint jelentésében közölte - megkapta a szöveg teljes másolatát, de
annak hitelességét nem tudta független forrásból megerősíteni.