A magyar részvénypiacot továbbra is főként a nemzetközi hírek alakítják. Az újabb
és újabb fejleményeknek köszönhetően hektikusan fel-le ingadozó mutató állásában
alapvetően továbbra is a lefelé irányuló tendencia a meghatározó. A BUX a csütörtöktől
csütörtökig tartó egy hét alatt 244 pontot - azaz 6 százalékot - veszített az
értékéből, a zárásban 3857 ponton állt. A részvények átlagát reprezentáló BUX
index január eleje óta több mint 50 százalékot esett, a magyar részvénypiacon
befektetők így átlagosan nagyobb veszteséget voltak kénytelenek elkönyvelni, mint a
régió más tőzsdéin vásárlók: a CESI index 30 százalékot esett, a varsói tőzsdén
33 százalékkal, a prágain pedig 36 százalékkal lettek szegényebbek a piaci portfóliót
vásárlók. A közeljövőben sem számítunk alapvető változásra, a hazai befektetők
óvatos vásárlásait a külföldi befektetők kivárása ellensúlyozza, az egyre
idegesebbnek tűnő nemzetközi piacok láttán további passzivitásra számíthatunk.
A múlt héten még az amerikai kamatcsökkentéssel kapcsolatos várakozások voltak a
meghatározóak - másfél héttel ezelőtt sor is került a kamatok negyed százalékos
mérséklésére. A döntés meghozatalát követően azonban világszerte korrekciónak
lehettünk tanúi, ugyanis a várakozások már korábban beépültek az árfolyamokba. A
német jegybank múlt csütörtöki ülése ugyanakkor elkeseredést váltott ki - a DAX
index 13 százalékot esett egy hét leforgása alatt -, miután a Bundesbank nem enyhített
a monetáris politikán. Várható volt a kamatcsökkentés elmaradása, ugyanis a német
kamatszintek a legalacsonyabbak az unióban, így az euro bevezetéséhez szükséges egységes
kamatszint kialakítására való törekvés ellen szólt volna, ha a szigorítás enyhül.
A spanyol jegybank kedden, az angol pedig csütörtökön tette meg a globális válság
megszüntetését célzó lépéseit.
Az amerikai szövetségi jegybank szerepét betöltő FED november közepén tartja soron
következő ülését, melyen sokan a monetáris politika további enyhítésére számítanak,
ugyanis az amerikai gazdaság eddigi túlfűtöttségére utaló jelek megszűnésével előtérbe
kerültek a túlzott mértékű lassulással kapcsolatos félelmek. Bár a legutóbb közzétett
gazdasági mutatószámok önmagukban még nem tették volna szükségessé a kamatok csökkentését
- hiszen a legfrissebb gazdasági statisztikák szerint a második negyedévben az
amerikai GDP 1,8 százalékkal bővült -, azonban a Long Term Capital Management csődközelbe
kerülése nagyfokú bizonytalanságot keltett a befektetőkben. A legjelentősebb
fedezeti alapok között számon tartott LTCM 3,5 milliárd dollárt felemésztő mentőakciójában
ugyanis még a FED is részt vett, jelezvén a helyzet súlyosságát. A kockázatos
befektetésekre szakosodott alap korábban 4,8 milliárd dollárnyi eszközértéke 500
millió dollárra apadt az oroszországi és távol-keleti piacokon elszenvedett veszteségek
miatt. A befektetőkben jogosan merül fel az a kérdés, hogy vajon hány ilyen, a
tranzakciókat kölcsönpénzekből finanszírozó alap működik, és mekkora befektetéseik
vesztek oda. A csődhullám elindulásának komoly következményei lehetnek.
A világpiacon tovább borzolta a kedélyeket az IMF legfrissebb jelentése, melyben a növekedésre
vonatkozó előrejelzéseit lefelé módosította. Ennek értelmében a világpiac egészére
vonatkozóan 1998-ra az eredetileg várt 3,1 százalékkal szemben 2 százakos bővülést,
a közép-kelet európai régióban pedig 3,4 százalékos bővülést prognosztizál. A
jelentés ugyanakkor kiemelte, hogy Magyarországon a GDP-növekedés az idén elérheti
az 5,2 százalékot is, amely a hazai felméréseknél is kedvezőbb színben festi le a
magyar gazdaság kilátásait. Mindenesetre jelzésértékű, hogy a Magyarországgal
kapcsolatos kedvező hírre nem kezdtek vásárlásokba a külföldiek. Érthető módon a
hangulatot a kedvezőtlen nemzetközi hírek befolyásolják nagyobb mértékben.
Oroszországban és Latin-Amerikában a várva várt segítség késlekedése hagy mély
nyomot a kilátásokon és az árfolyamokon. Japánban ugyanakkor a bankkonszolidáció
mint megoldás előtérbe kerülése kelt némi lelkesedést a recesszió súlyosbodása
miatt igencsak elkeseredett befektetőkben. A nemzetközi klíma tehát egyáltalán nem
kedvező, a hosszú távon gondolkodó befektetők távolmaradása további korrekciót és
a konszolidációs fázis elérkezéséig nagy volatilitást eredményez.
![](gazd/tabl.gif)