Tájékoztatás a Támogatott Kutatócsoporti pályázatról
Meskó Attila |
Pléh Csaba |
az MTA fÅtitkára |
az MTA fÅtitkárhelyettese |
mesko @ office.mta.hu |
pleh @ office.mta.hu |
Bevezetés
Az MTA a felsÅoktatási intézményekben és a közgyűjteményekben 2006. december 31-ig 171 kutatócsoportot működtet.
Az MTA vezetése többszöri konzultáció után úgy döntött, hogy 2007. január elsejei cikluskezdéssel újra kiírja a támogatott kutatócsoportok alakítására vonatkozó pályázatot. 2006. február 21-én tájékoztatót jelentettünk meg az Akadémia honlapján, annak érdekében, hogy a majdani jelentkezÅk megfelelÅen elÅ tudjanak készülni a pályázatra. Ebben megadtuk az új pályázati ciklus legfontosabb elveit:
1. Akárcsak korábban, az MTA tagjai és doktorai pályázhatnak fontos, alapkutatás jellegű témákkal.
2. Az új kiírás az akadémiai vezetésnek azt a fontos alapelvét tükrözi, hogy a támogatott kutatócsoportok az eddiginél nagyobb szellemi koncentrációt képviseljenek. Ennek megfelelÅen az igényelhetÅ összeg minimuma évi 15 MFt, maximuma évi 40 MFt. A tervezhetÅ minimális alkalmazotti létszám négy fÅ, a maximális létszám tíz fÅ. Ennek megfelelÅen a jelenleg működÅ kutatócsoportok nagyobb, esetleg interdiszciplináris egységekbe kapcsolódva hozhatnak létre megfelelÅ nagyságú csoportokat. A pályázat több befogadó intézményhez (egyetemhez) kapcsolódó csoportokat is befogad.
3. A támogatási ciklus: a teljes pályázati ciklus 5 év. A ciklus 3 + 2 évre tagolódik; a harmadik munkaév során az elsÅ két évrÅl szóló angol nyelvű beszámoló jelentések nemzetközi elbírálása alapján dÅl el, mely csoportok kapják folytatólagosan a támogatást a további két évre is.
4. A pályázó csoportvezetÅnek fÅállású közalkalmazotti munkaviszonyban kell állnia a befogadó intézménnyel. A 70 éves korhatár továbbra is érvényes. Az a pályázó, aki a pályázati ciklusban betölti 70. évét, társpályázót köteles megnevezni.
5. A benyújtás és a bírálat is elektronikusan történik.
6. A bírálat során alapvetÅ szempont a pályázó és megnevezett munkatársainak tudományos teljesítménye az utóbbi 5 évben.
A pályázat lebonyolítása
Az elÅzetes értesítés után, május 22-i beadási határidÅvel kiírtuk a pályázatot, amely megjelent az Akadémiai ÉrtesítÅ 2006/3. (március 17-i) számában és a honlapon, 2006. március 23-án.
A pályázatok elkészítésében, illetve a beérkezett pályázatok korrigálásában mindenkinek segítséget nyújtottak a Titkárság munkatársai. A benyújtott 171 pályázat összes igénye 4770 millió forint volt; a rendelkezésre álló keret azonban mindössze 1756 millió forint, azaz nagyjából a kért összeg egyharmada.
Új vonása volt a pályázatnak, hogy mind a benyújtás, mind a bírálat elektronikus úton történt az MTA informatikusai által fejlesztett elektronikus felületen. A rendszer néhány kisebb átalakítás után jól bevált, és alapul szolgálhat további pályázatok gyors és biztonságos lebonyolítására.
A pályázatok bírálatát a tudományos osztályok által javasolt szakértÅk végezték. Az osztályelnökök kaptak felkérést a bírálók kijelölésére. A felkérésben hangsúlyoztuk: olyan személyeket javasoljanak, akik szakmailag kompetensek, elfogulatlanok és elvárható tÅlük az Akadémia célkitűzéseinek maradéktalan képviselete, elsÅsorban az, hogy fÅ bírálati szempontjuk a nemzetközi mércével mért tudományos kiválóság legyen. Minden bíráló pártatlansági és titkossági nyilatkozatot töltött ki és írt alá, továbbá a bírálat elvégzéséhez részletes útmutatást kapott. A bírálatok beadási határideje június 16. volt.
A két bíráló pontszámait összegeztük és a pályázatokat a három nagy tudományterületnek megfelelÅen külön-külön sorrendbe rendeztük. Ez adta az alapját a Mátraházán, június 21-23. között tartott zárt értékelÅ ülésnek. Ezen a fÅtitkár által felkért akadémikus és MTA doktor zsűritagok vettek részt, szintén pártatlansági és titoktartási fogadalom mellett. Minden résztvevÅ számára rendelkezésre állt a teljes anyag (elektronikusan).
Az értékelÅ ülés menetrendje a következÅ volt:
1. a szakértÅk által adott pontszámok felülvizsgálata és korrigálása;
2. az alsó ponthatárok megállapítása tudományterületenként;
3. a nyertes pályázatok kért összegeinek csökkentése annak érdekében, hogy további pályázatokat is támogatni tudjunk.
A zsűri valamennyi vitás kérdést érdemi vita után, szavazással döntött el. Az ülést Meskó Attila fÅtitkár vezette, de a szavazásban nem vett részt és egyetlen pontszámot sem módosított. Pléh Csaba fÅtitkárhelyettes is végig figyelemmel kísérte és segítette a bírálatot, de a szavazásban szintén nem vett részt.
A pontszámok korrigálásához a tárgyalt pályázat fontosabb adatait a zsűri megtekintette, és a korrekció okát is megfogalmazva hozta meg döntését. A pontszám módosítására 29 esetben került sor, ami általában 1-5 pontos növelést vagy 1-3 pontos csökkentést jelentett. Egyetlen esetben volt 10 pontos növelés. A pályázók a módosított pontszámról is kaptak értesítést.
A teljes kért összeg megadása esetén mindössze 52 csoportot lehetett volna támogatni: az élettudomány területén 20 pályázat, a matematika és természettudomány területén 20 pályázat, a társadalomtudományban 12 pályázat nyerhetett volna támogatást.
Mivel így csupán 30,4 % lett volna a nyertesek aránya, a zsűri megszavazta a kért összegek csökkentését. Elfogadta, hogy a maximális támogatás 37 millió forint legyen és egyenként megvizsgálta a lehetséges csökkentéseket. Ezeket úgy határozta meg, hogy a pályázat fÅbb célkitűzései teljesíthetÅk legyenek. A csökkentés a nagyobb pontszámú pályázatoknál általában kisebb volt, mint a kisebb pontszámúaknál. A társadalomtudományok esetén a legkisebb adható összeget 10 millió forintra csökkentette. Az utolsó napon a nyertesek nevét a zsűri még egyszer megszavazta és felhatalmazta a fÅtitkárt, hogy az AKT ülésétÅl is függÅen néhány további pályázatot támogasson, kizárólag olyanokat, amelyek a ponthatár felett vannak.
Az AKT július 10-én rendkívüli ülést tartott, a résztvevÅk a zsűrizés eredményét megkapták, és (elektronikusan) valamennyi pályázatba betekinthettek. Az âigenâ minÅsítésűeket elfogadták, néhány pályázat ismételt elbírálását kérték, és megerÅsítették a zsűri által a fÅtitkárnak adott felhatalmazást, hogy korlátozott számban további kiváló pályázatokat támogasson. Néhány kiegészítÅ bírálat beérkezése után eldÅlt, hogy összesen 79 pályázat (46,1 %) támogatására van lehetÅség. Sajnos így is sok értékes pályázatot el kellett utasítani, és â különösen a ponthatár közelébe esÅ pályázatoknál â szükséges volt az odaítélt összegek jelentÅs csökkentése.
Az értesítéseket július utolsó hetében elküldtük, és a TKI igazgatója valamennyi nyertessel felvette a kapcsolatot. Az új pályázati ciklus kezdetéig rendelkezésre álló öt hónap elegendÅ a szükséges elÅkészületekhez (megállapodás az egyetemek rektoraival, felmentések, és szerzÅdtetések lebonyolítása, a TKI új szervezeti és működési szabályzatának kidolgozása és elfogadása).
A pályázat eredménye
A nyertes pályázatok adatait a három nagy tudományterületen külön-külön, a pályázók nevének alfabetikus sorrendje szerint adjuk meg.
Az adatokban szereplÅ intézmények neveinek rövidítése: BKÁE â Budapesti Corvinus Egyetem; BME â Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem; DE â Debreceni Egyetem; ELTE â Eötvös Loránd Tudományegyetem; KE â Kaposvári Egyetem; ME â Miskolci Egyetem; MTM â Magyar Természettudományi Múzeum; OGYK â Országos Gyógyintézeti Központ; OSZK â Országos Széchényi Könyvtár; PPKE â Pázmány Péter Katolikus Egyetem; PTE â Pécsi Tudományegyetem; SE â Semmelweis Egyetem; SZIE â Szent István Egyetem; SZTE â Szegedi Tudományegyetem; VE â Pannon Egyetem (Veszprémi Egyetem)
Az eredmények általános jellemzÅit néhány diagrammal is illusztráljuk. Az 1. ábra a nyertes pályázók megoszlását mutatja be. A 21 rendes és 23 levelezÅ tag mellett 35 MTA doktori címmel rendelkezÅ kutató is sikeres volt. Ez megnyugtató mindarra nézve, hogy a minÅségközpontú rendszer igenis nyitott a doktorok számára, mind az akadémikusi utánpótlás szempontjából.
A tudományterületek közötti megoszlást két ábrán adjuk meg. Az egyik a nyertes pályázatok száma (2. ábra), a másik a kiosztott összegek (3. ábra) szerint adja meg a nagy tudományterületek arányát. A darabszám szerint csaknem azonos a három terület súlya, a kiosztott összegeket tekintve azonban a természettudomány és matematika részesedése 42 %, az élettudományé 40 %, míg a társadalom- és bölcsészettudományé 18 %. Ez a megfelel a természettudományok nagyobb költségigényének.
Az egyes intézmények által elnyert pályázatok számát és összegét mutatja be a 4. és 5. ábra. A bírálat során egyedül a tudományos kiválóság mércéjét alkalmaztuk, nem volt szempontunk az intézmények közötti eloszlás. Épp ezért megnyugtató, hogy nagy egyetemeink, ahol eddig is kiváló csoportok működtek, ismét sok pályázatot nyertek el.
Az új ciklusban induló kutatómunka elÅnyei
1. Bár még nem ideális, de az eddiginél sokkal kedvezÅbb a kutatócsoportok létszáma, megszűntek az 1-2 fÅs csoportok.
2. Biztosított a dologi kiadások és az elÅresorolások fedezete.
3. Szigorú, nemzetközi ellenÅrzés a harmadik év után, amelynek eredményeként csoportok meg is szűnhetnek. Az így felszabaduló összeget a megmaradó csoportok között eredményességük alapján kívánjuk felosztani.
A kutatócsoportok tevékenységérÅl és annak értékelésérÅl évente beszámolunk.
Kulcsszavak: kutatócsoportok, bírálati rendszer, támogatási ciklus, tudományterületi megoszlás, egyetemek közötti megoszlás, kutatócsoportok közintézményekben
Matematika és természettudomány |
|
|
|
|
|
|
|
Pályázó |
Cím |
Millió Ft |
Mh |
|
|
|
|
Ádám József |
Globális geodéziai megfigyelÅrendszerhez kapcsolódó felsÅgeodéziai alapkutatások |
23 |
BME |
Antus Sándor |
Flavonoid és szénhidrát bázisú természetes, biológiailag aktív vegyületek szerkezetfelderítése, szintézise és k kémiai módosítása |
27 |
DE |
Bor Zsolt |
Lézerek az anyagtudományban, az orvostudományban és a környezetvédelemben |
37 |
SZTE |
Csirik János |
Mesterséges intelligencia és alkalmazásai |
28 |
SZTE |
Csiszár Imre |
Sztochasztika |
15 |
BME |
Faigl Ferenc |
Új diasztereo- és enantioszelektív kémiai módszerek és alkalmazásuk környezetkémiai, humán-farmakológiai és műszerfejlesztési célokra |
20 |
BME |
Frank András |
Kombinatorikus optimalizálás |
13 |
ELTE |
Fülöp Ferenc |
Enantioszelektív katalitikus hidrogénezések |
26 |
SZTE |
Gelencsér András |
A légköri aeroszol eredete és éghajlati hatásai |
23 |
VE |
Ginsztler János |
Különleges funkciójú orvostechnikai, energetikai, járműipari és szerszámanyagok kutatása, mikroszerkezeti és funkcionális tulajdonságaik vizsgálata technológia- intenzív ipari alkalmazásuk érdekében |
24 |
BME |
GyÅry Kálmán |
Diofantikus számelmélet és alkalmazásai |
14 |
DE |
Haas János |
Geokockázat |
28 |
ELTE |
Hargittai István |
Anyagszerkezet és modellezés |
37 |
BME |
Horvai György |
Szupramolekuláris kölcsönhatások analitikai célú vizsgálata és alkalmazásai |
20 |
BME |
Horváth Zalán |
Elméleti fizika, részecskefizika, statisztikus fizika és kvan- tumtérelmélet témakörébe tartozó elméleti vizsgálatok |
37 |
ELTE |
Hudecz Ferenc |
Biológiailag aktív peptidek és biokonjugátumaik: szintézis, szerkezet-hatás összefüggések |
34 |
ELTE |
Huszthy Péter |
Biológiailag hatékony természetes szerves anyagok (pl. alkaloidok, feromonok) és analogonjainak kutatása |
34 |
BME |
Jánossy András |
Kondenzált anyagok fizikája |
37 |
BME |
Joó Ferenc |
Homogén katalízis. A fémorganikus katalízis modern alkalmazásai. |
15 |
DE |
Keviczky László |
Dinamikus rendszerek optimális modellezése és irányítása |
15 |
BME |
Lakatos István |
Természeti erÅforrások hatékony megkutatását és kitermelését biztosító környezetbarát technológiák elméleti megalapozása |
13 |
ME |
Penke Botond |
Toxikus fehérjeaggregátumok; a neurodegenerációs betegségek kezelésére alkalmas új gyógyszerjelölt vegyületek interdiszciplináris kutatása |
25 |
SZTE |
Perczel András |
Fehérje-ligandum kölcsönhatások statikus és dinamikus vizsgálata szerkezetfelderítÅ módszerekkel |
15 |
ELTE |
Roósz András |
Réz alapú tömbi amorf ötvözetek fejlesztése |
27 |
ME |
Roska Tamás |
Idegrendszeri plaszticitás és infobionikai alkalmazása |
37 |
PPKE |
Somlyódy László |
Fenntartható vízgazdálkodás |
27 |
BME |
Stépán Gábor |
Gépek és járművek dinamikája |
26 |
BME |
Totik Vilmos |
Analízis és sztochasztika |
12 |
SZTE |
Vicsek Tamás |
Kollektív jelenségek fizikai és biológiai rendszerekben |
31 |
ELTE |
Vörös Attila |
A bioszféra nagy változásai az elmúlt 250 millió évben |
22 |
MTM |
Összesen |
|
742 |
|
|
|
|
|
Élettudomány |
|
|
|
|
|
|
|
Pályázó |
Cím |
Millió Ft |
Mh |
|
|
|
|
Abaffyné Dózsa- Farkas Klára |
A talajfauna taxonómiai és biogeográfiai feltárása hazai, valamint veszélyeztetett szubtrópusi és trópusi területeken |
36 |
ELTE |
Ádány Róza |
Népegészségügyi kutatások az ország gazdasági versenyképességét növelÅ, bizonyítékokon alapuló egészségpolitika támogatására |
17 |
DE |
Boros Imre Miklós |
Epigenetikus mechanizmusok szerepe génműködés- szabályozásban, különös tekintettel az onkogenezisre â hiszton acetilációs mintázatváltozás mint lehetséges ok, diagnózis és terápiás beavatkozás |
20 |
SZTE |
Erdei Anna |
Normál és kóros immunfolyamatok kialakulásának és szabályozásának vizsgálata; hatóanyagok és diagnosztikumok fejlesztése |
36 |
ELTE |
Falus András |
Gyulladásos mechanizmusok immungenomikai vizsgálata allergiás és kardiovaszkuláris betegségekben. |
37 |
SE |
Fésüs László |
A harmadik szinapszis és az abban részt vevÅ sejtek moduláris szabályozása, orvosbiológiai jelentÅsége |
37 |
DE |
Gerendai Ida |
Központi idegrendszeri szabályozó működések szerkezeti alapjai |
37 |
SE |
Gergely Pál |
Sejtfelszíni receptorok és a protein kináz/foszfatáz jeltovábbító rendszer |
37 |
DE |
Harnos Zsolt |
Klímaváltozás hatása a biodiverzitásra, valamint a humán és állategészségügyre |
32 |
BKÁE |
Horn Péter |
A táplálékláncba bekerülÅ, környezetterhelÅ toxikus anyagok állat- és népegészségügyi veszélyeinek elemzése |
27 |
KE |
Hornok László |
Ivaros és klónos szaporodás a növénykórokozó gombák világában |
18 |
SZIE |
Kemény Lajos |
Multifaktoriális bÅrgyógyászati kórképek genomikai, immunológiai és sejtbiológiai vizsgálatai |
21 |
SZTE |
Kisvárday Zoltán |
Szenzoros feldolgozás a központi idegrendszerben: a gerincvelÅtÅl az agykéregig |
11 |
DE |
Lénárd László |
Az éhség-motiváció, testsúlyszabályozás és tanulás mechanizmusai |
20 |
PTE |
Mandl József |
Jelátvitel patobiokémiai folyamatokban és annak befolyásolása |
34 |
SE |
Muszbek László |
Véralvadás â érendothel â vasculáris betegségek |
35 |
DE |
Papp László |
Állatpopulációk és közösségek diverzitása és struktúrái: természetvédelmi, epidemiológiai és integratív alkalmazások |
37 |
MTM |
Sarkadi Balázs |
A biológiai membránok szerkezete és működése |
37 |
OGYK |
Spät András |
Kalcium-mobilizáló hormonok és neurotranszmitterek hatásmechanizmusa idegsejtekben és endokrin sejtekben |
20 |
SE |
Szathmáry Eörs |
Elméleti biológia és ökológia |
37 |
ELTE |
Tamás Gábor |
Azonosított idegsejtek szerepe az ember és a patkány agykérgi neuronhálózataiban |
14 |
SZTE |
Tuba Zoltán |
Aut- és szünfiziológiai folyamatok eltérÅ klimatikus viszonyok és emelkedÅ légköri CO2-koncentráció mellett |
18 |
SZIE |
Tulassay Tivadar |
A citokin-kaszkád, a vasoaktív mediatorok és az immun- modulació jelentÅsége a rövid és hosszú távú érrendszeri és nephrológiai szövÅdmények kialakulásában |
29 |
SE |
Tulassay Zsolt |
Az emésztÅrendszer, az endokrin mirigyek és az epider- misz működésének szerzett és örökletes károsodása |
20 |
SE |
Varró András |
Az egészséges és kóros szív repolarizációs folyamata és a proaritmiás gyógyszerhatások mechanizmusa |
27 |
SZTE |
Összesen: |
|
694 |
|
Társadalomtudomány |
|
|
|
|
|
|
|
Pályázó |
Cím |
Millió Ft |
Mh |
|
|
|
|
Bartha Elek |
Együtt élÅ népek identitása, műveltségének hagyomá- nyozódása a Kárpát-medence északkelti régiójában. |
14 |
DE |
Berta Árpád |
A törökâmongol nyelvviszony vizsgálata |
10 |
SZTE |
Bitskey István |
Kritikai kiadások a klasszikus magyar irodalom korszakából |
20 |
DE |
Csapó BenÅ |
A tanulók fejlÅdésének hosszmetszeti vizsgálata iskolai kontextusban |
10 |
SZTE |
Fischer Ferenc |
Magyarságkép Közép-Európában és Ibero-Amerikában a 20. század második felében |
10 |
PTE |
Gergely András |
Az identitás történetének térbeli keretei: civilizáció, nemzet, régió, város |
18 |
ELTE |
Gergely JenÅ |
Pártok, pártrendszerek, parlamentarizmus 1867-1990 |
10 |
ELTE |
Hunyady György |
Társadalmi kommunikáció és közgondolkodás |
20 |
ELTE |
Izsák Lajos |
Régiók â parlamentarizmus â jogállam |
10 |
ELTE |
Kelemen János |
A mentális és a nyelvi reprezentációk természete |
10 |
ELTE |
Kertész András |
Az evidencia problémája az elméleti nyelvészetben |
10 |
DE |
Kiss Endre |
Közösség â vallás â művelÅdés. Komplex identitásformák a magyar zsidóság újkori történetében |
10 |
ELTE |
Kiss JenÅ |
Geolingvisztika (A magyar nyelvjárások atlaszának követéses vizsgálata) |
10 |
ELTE |
Kovács Ilona |
Kognitív tudomány |
20 |
BME |
Kulcsár Szabó ErnÅ |
A filológia mint kultúrtechnika |
12 |
ELTE |
Madas Edit |
Res libraria Hungariae |
20 |
OSZK |
Makk Ferenc |
Medievisztika |
20 |
SZTE |
Maróth Miklós |
Ókortudomány |
20 |
PPKE |
Moksony Ferenc |
Népesedési kihívások Magyarországon a 21. század elején |
10 |
BKÁE |
Szabó Miklós |
Interdiszciplináris régészettudományi kutatások |
10 |
ELTE |
Szegedy-Maszák Mihály |
Hálózati kritikai szövegkiadás |
11 |
ELTE |
Szvák Gyula |
Állam és nemzet: az orosz és kelet-európai hatalmi doktrínák a nemzeti-kulturális sajátosságok kontextusában a 10â20. században (források és historiográfia) |
10 |
ELTE |
Török Ádám |
A regionális innováció és fejlÅdés vizsgálata a magyar gazdaságban a lisszaboni folyamat tükrében |
15 |
VE |
Vásáry István |
Közép-Ázsia múltja és jelene |
10 |
ELTE |
Összesen |
|
320 |
|
1. ábra ⢠A nyertes pályázók akadémiai tagsága (fÅ, arány)
2. ábra ⢠A nyertes pályázók tudományterületi megoszlása (db, arány)
3. ábra ⢠A pályázaton nyert összegek tudományterületi megoszlása (db, arány)
4. ábra ⢠A nyertes pályázatok száma intézményenként
5. ábra ⢠A pályázaton elnyert összegek intézményenként (millió Ft)
<-- Vissza a 2006/10 szám tartalomjegyzékére
<-- Vissza a Magyar Tudomány honlapra